129 



ui;yanazt az eredményt adja. Kiderül továbbá, 

 hogy a késés igen nagy, 4 — 10 napos azoknál 

 a fajoknál, a melyek korán szoktak megjönni, 

 ellenkezőleg csak 1 — 4 napos a későn meg- 

 jelenőknél. 



Miben rejlik az általános késésnek az oka ? 



Ha a hőmérsékletet megtekintjük, arra a 

 tapasztalatra jutunk, hogy februárius igen 

 hideg hónap volt, általában 5'2 fokkal hide- 

 gebb volt 1909-bcii, mint a megelőző lő érben 

 (1894—1908) ; legnagyobb volt pedig a hideg 

 Erdélyben, hol a 15 éves átlagtól való eltérés 

 ()"7 fokkal egyenlő. Túl a Dunán ez az eltérés 

 felényi, csak S'8 C. fok. 



E miatt későn ébredt a természet ; azoknak a 

 fajoknak a megjelenése késett tehát leginkább, 

 melyek korán szoktak megérkezni. Általános 

 és nagy mértékű a késés a márcziusi átla- 

 goknál. 



Márcziusban, áprilisban, májusban a hőmér- 

 séklet általában úgyszólván egyez a normális 

 értékkel, de a madarak megjelenésében itt-ott 

 még késés mutatkozik. Ez azokra a hőmér- 

 sékleti visszaesésekre vezethető vissza, melyek 

 márczius 7 — 9, április 3—5 napjain fordultak 

 elő, midőn a Nagy Alföld közepén hóesés 

 és erős fagy köszöntött be ; sőt májns 6 — 9 

 között is országos fagy lépett fel, május 8-9 

 közötti éjjel pedig a hőmérő 4 — 7 fokig 

 sülyedt a fagypont alá. Egyébiránt márczius- 

 ban több helyütt a kellőnél hűvösebb idő 

 járt, és májusban még inkább, de nem tartott 

 soká s igy a vonulásnál csak kis mértékben 

 éreztette hatását, azért késtek csak keveset 

 a későn megjelenő fajok. 



Hogy a hőmérséklet változásait mip-nap 

 mellett figyelemmel kisérhessük, a Nagy- 

 Alföld közepén levő Turkevének napi átlagait 



{7 r. -\- 2 d. u. +.9 e.) ,. /., 



■ ■ tettem ki az I. táb- 



3 



lázatra. Minden pentasz rovatában felülröl- 



lefelé olvasva következik az öt napnak a 



hőmérséklete. Például: 1.31 — II 4 pentasz^ 



-0-5 (jan. 31.); = —3-2 (febr. 1.); = 



Aquila XVll. 



ist die Verspätunij eine allgemeine und, beträgt 

 dieselbe 4 Taye. Auch für alle 32 Arten 

 berechnet, macht dieselbe 4 Tage aus. Die 

 Verspätung steigt von 4 bis auf 10 Tage bei 

 den Ankömmlingen, welche am frühesten zu 

 erscheinen pflegen, hingegen sinkt sie von 4 

 bis auf 1 Tag bei denjenigen, welche später 

 anlangen. 



Was ist wohl die Ursache dieser allgemeinen 

 Verspätung ? 



Betrachtet man die Temperaturangabeu, so 

 wird man wahrnehmen, dass der Februar im 

 Jahre 1909 um 5'2 Grad kälter war, als das 

 Mitteldervorangehenden 15 Jahre (1894—1908). 

 Die Abweichung erreicht ihren höchsten Wert 

 in Siebenbürgen mit 67, ihren geringsten in 

 der G-egend jenseits der Donau mit 38 Grad C. 



Da das Erwachen der Natur infolge der 

 andauernden Kälte später eintrat, musste 

 sich auch das Erscheinen der frühzeitigen 

 Arten verspäten ; deshalb weist die Ankunft 

 der Märzmittel eine allgemeine und namhafte 

 Verspätung auf. 



In den Monaten März, April und Mai ist 

 das Mittel der Temperatur fast normal, die 

 Ankunft der Vögel weist aber doch hie und 

 da eine geringe Verspätung auf. Die Ursache 

 dieser Erscheinung muss in den Kälterück- 

 fällen gesucht werden, welche sich zwischen 

 7 — 9 März, 3 — 5 April einstellten, als sogar 

 auf der grossen Tiefebene Frost und Schnee- 

 gestöber hausten ; zwischen 6-9 Mai breitete 

 sich der Frost auf das ganze Land aus und 

 in der Nacht vom 8-ten auf den 9-ten Mai 

 sank das Minimalthermometer sogar bis auf 

 4—7 Grad unter Null. Auch ausserdem war 

 es hie und da etwas kälter, nicht nur im 

 März, sondern auch im Mai. Das anormale 

 Wetter war aber von kurzer Dauer, mithin 

 konnte es auf den Zug nur geringe Wirkung 

 ausüben; die späteren Ankömmlinge verspä- 

 teten sich wenig. 



Um den Temperaturgang von Tag zu Tag 

 verfolgen zu können, mögen die Mittel (aus 

 7 a., 2 p., 9 p.: 3) für Turkeve aus der Mitte 

 des Landes und der Grossen Tiefebene auf 

 Tabelle I. mitgeteilt werden. In den einzelnen 

 Spalten der Fentaden stehen die Temperatur- 

 mittel und stellen von oben nach unten gelesen 

 dieselben für die einzelnen fünf Tage dar. 

 (Pentade L 31—11.4. Jan. 31 -—6-5; Febr. 



