158 



e) Dorgos. 



/') Dézna, Naszód, Ujegyháza, Zsibó. 



g) Rozália, Torda, Segesvár, Szászsebes, Székelyudvarhely. 



h) Brad, Kőrösbánya, Erzsébetváros. 



Adatok a második kérdéshez. 



Daten zur zweiten Frage. 



e) Tótvárad, Zilah. 



d) Besnyő, Fehéregyháza, Dipse, Felsősebes, Naszód, Dés, Zabálcz, Torda, Topánfalva. 



/■) Dézna, Türkös, Erzsébetváros, Magyargorbó s az Erdöhái Kolozs megyében. 



(j) Segesvár, Ujegyháza. 



h) Brád, Rozália, Szászsebes. 



A keleti hegyvidék már más képet mutat, 

 főleg ha belevonjuk az I. táblázat idevágó 

 adatait is. A két faj tömegesebben csak a 

 síkságokkal határos, kulturálisabb helyeken 

 fordul elő, egyébként mindkét faj sokkal 

 kevesebb számban szerepel, mint a 11 — IV. 

 táblázatban. A viszony keveset változott. 



Die östliche Gebirgsgegend zeigt schon 

 ein anderes Bild, besonders wenn wir die 

 einschlägigen Daten der Tabelle I. einbe- 

 ziehen. Die zwei Arten kommen massenhafter 

 nur in den an die Ebenen angrenzenden 

 kultivierteren Orten vor; im übrigen sind 

 beide Arten in bedeutend geringerer Zahl 

 vorhanden als in den Tabellen II — IV. 



VI. Táblázat az északi hegyvidékre. — VI. Tabelle über die nördliche Gebirgsgegend. 

 Adatok az első kérdéshez. — Daten zur ersten Frage. 



a) Bábaszék. 



c) Nyitraivánka, Valkó. 



â) Zsarnóczakohó, Bodony, Znióváralja, Kezsőpart, Szikla (Zólyom m.). 



f) Domouya. 



g) Százd, Liptóujvár, Németiipcse, Rózsahegy, Losoncz, Trencsén. 

 h) Keczerpekléu (Sáros m.), Budatin, Tavarna. 



Adatok a második kérdéshez. — Daten zur zweiten Frage. 



fl) Bábaszék. 

 h) Losoncz. 



d) Bodony, Keczerpeklén, Znióváralja, Rezsőpart, Szikla. 



f) Százd, Nyitraivánka, Valkó, Domonya, Tavarna. 



g) Németlipcse, Rózsahegy, Budatin. 



h) Zsarnóczakohó, Liptóujvár, Trencsén. 



A viszony az V-höz hasonló, helyenként 

 még elég fürj akad, régebben több volt a 

 számuk, de mégsem lehetett a „sok" fürjet 

 jelző rubrikákba osztani, mert ezen túlnyomó- 

 részt erdős vagy sziklás területeken valami 

 intenziven régebben sem tenyésztek, a kivé- 

 telek érvényre jutottak — már amennyire a 

 kérdésekre kapott feleletek száma ezt lehe- 

 tővé tette. 



Das Verhältnis ist ähnlich dem bei V; 

 örtlich finden sich noch genug Wachteln ; 

 früher gab es deren mehr, aber man konnte 

 sie dennoch nicht in die Rubrik „viel AVach- 

 teln" einreihen, weil sie in diesem vorwiegend 

 waldigen oder felsigen Gebiete auch früher 

 nicht besonders intensiv gediehen. Insoferne 

 als die auf die F'ragen eingelangten Antworten 

 dies zuliessen, wurden die Ausnahmen her- 

 vorgehoben. 



