184 



jobb (a) és alsó jobb (h) fogsorát mutatja. 

 Nézzük kissé tüzetesebben az egyes fogak 

 rágólapjait. A felső első (M. 1. sup.) zápfog 

 rágólapján három mezőt veszünk észre ; még 

 nagyon jól láthatjuk, hogy mindegyik mező 

 három gumó és az ezeken előforduló zománcz- 

 redő összeolvadásából jött létre. A felső máso- 

 dik (M. 2. sup.) fog rágólapján szintén három 

 mezőt látunk. Az első mező két gumóból, a 

 második és harmadik mező három-három gumó- 

 ból állott össze. A felső harmadik (M. 3. sup.) 

 fog rágólapján is három mező van, az első 

 mezőben egy, a másodikban három s a har- 

 madikban megint egy gumó van. Az alsó első 

 (M. 1. inf.) zápfog rágólapján négy haránt- 

 sorba, -mezőbe helyezkednek a gumók. Az 

 első mezőben három, a második és har- 

 madikban két, a negyedikben egy gumóra 

 akadunk. A harmadik mezőben még egy mellék- 

 gumó is csatlakozik a külső gumóhoz Az alsó 

 második (M. 2. iuf.) fog rágólapján három 

 mezőt látunk. Az első mezőben három, a 

 másodikban két, a harmadikban egy gumóval. 

 Az alsó harmadik (M. 3. inf.) fog rágólapján 

 két mező van, az elsőben két, a másodikban 

 egy gumóval. Nevezzük az ajak felé eső 

 gumókat hülsöknék, a középütt fekvőket közép- 

 sökneJc s a nyelv felé esőket belsőknek és 

 nézzük kissé közelebbről a zománczredők 

 kialaktdását az erdei egér zápfogainak rágó- 

 lapjain, hol legtipikusabban demonstrálhatjuk 

 azt, hogy a mezők tényleg egyes gumók és ezek 

 zománczredőinek összeolvadásából jöttek létre. 



Az erdei egér (Mus sylvaticns L.) zománcz- 

 redőinek kialiikulása. (I. tábla'). 



Tudtommal egyetlen búvár sem foglalkozott 

 tüzetesebben a zománczredőkkel. A meglévő 

 ábrákon mindenütt egyforma vastagon vannak 



' Az ábrákon a gumók körvonalait elhagytam, hogy 

 annál tisztábban láthassuk a zománczrcdőket. 



ebenfalls Schmelzfalten vorhanden sein kön- 

 nen, diese können wir Nehenhöcker nennen, 

 sie verschmelzen oft mit den eigentlichen 

 Höckern, wodurch eigentümliche doppelte 

 Schmelzfalten entstehen (Taf. I. Fig. 25, 26). 

 Die 5. Fig. der III. Tafel zeigt uns die Zahn- 

 reihen des rechten Ober- («) und rechten 

 Unterkiefers (6) bei der Waldmaus. Betrach- 

 ten wir einmal näher die Kautlächen der ein- 

 zelnen Zähne. Auf der Kaufläche des ersten 

 oberen Backenzahnes (M. 1. sup.) bemerken 

 wir drei Felder ; wir sehen noch sehr deut- 

 lieh, dass jedes Feld durch Verschmelzen 

 dreier Höcker und der auf ihnen befindlichen 

 Schmelzfalten entstanden ist. Auf der Kau- 

 fläche des zweiten oberen Backenzahnes (M. 

 2. sup.) sind ebenfalls drei Felder. Das erste 

 Feld entstand aus zwei Höckern, das zweite und 

 dritte Feld aus je drei Höckern. Am dritten obe- 

 ren Zahn (M. 3. sup.) finden wir wiederum drei 

 Felder, im ersten Felde ist ein Höcker, im zweiten 

 sind es drei Höcker und im dritten wieder ein 

 Höcker. Auf der Kaufläche des ersten unteren 

 Backenzahnes (M. 1. inf.) sind die Höcker in vier 

 Querreihen, -Felder geordnet. Im ersten Felde 

 treflen wir auf drei, im zweiten und dritten 

 auf zwei, im vierten auf einen Höcker. Im 

 dritten Felde gesellt sich zum äusseren Höcker 

 noch ein Nebenhöcker. Am zweiten unteren 

 Zahn (M. 2. inf.) sehen wir drei Felder, im 

 ersten mit drei, im zweiten mit zwei, im drit- 

 ten mit einem Höcker. Die Kaufläche des 

 dritten unteren Zahnes (M. 3. inf.) hat zwei 

 Felder, im ersten zwei, im zweiten einen 

 Höcker. Nennen wir die labial gelegenen 

 Höcker äusserp, die lingual gelegenen innere 

 und die zwischen beiden gelegenen mittlere 

 Höcker und verfolgen wir etwas eingehender 

 die Ausgestaltung der Schmelzfalten auf den 

 Backenzahn-Kauflächen der Waldmaus, wo wir 

 am besten demonstrieren können, dass die Felder 

 wirklich durch Verschmelzen der einzelnen Hö- 

 cker und deren Schmelzfalten entstanden sind. 



Die Ausgestaltung der Sclinielzi alten bei 

 der Waldmaus (Mus sylvaticus L.). (Taf. I.') 



Meines Wissens beschäftigte sich kein 

 Forscher eingehender mit den Schmelzfalten. 

 Auf den vorhandenen Zeichnungen sind die 



' Auf den Figuren Hess ich die Konturen der Höcker, 

 um die Schmelzfalten deutlicher sehen zu können, weg. 



