255 



ez a jeleiiîség, hogy valami más módon kellene 

 végezni a kísérletet, ha ott nem volnának az 

 angolok által ngyanezzel a módszerrel elért 

 eredmények. így továbbra is folytatni kell a 

 kísérletet abban a reményben, hogy a vélet- 

 len révén idővel majd ezen a téren is czélt 

 érünk. 



A téli szállásból visszatért fiókák letelepe- 

 déséről is csak az idén kaptuk az el.ső ada- 

 tokat és pedig egyszerre négyet is ; kettőről 

 biztos, hogy a szülőföldre nemcsak visszatér- 

 tek, hanem hogy ott fészkeltek is. A fiókák- 

 ról az eddigi tapasztalatok alapján az volt a 

 felfogás, hogy azok a téli szállásban csatla- 

 kdznuk az özvegységre jutott öregekhez és 

 azok vezetik őket az líj otthonba, t. i. az 

 öreg madártól már eddigelé is elfoglalt köl- 

 tési helyre. Ennek értelmében a fiókák leg- 

 nagyobb része tehát nem a szülőföldre térne 

 vissza. Az ennek következtében elóáll(') foly- 

 tonos keveredéssel válnék azután lehetségessé 

 az a feltűnő dolog, hogy a vonuló madarak 

 többnyire igen nagy elterjedésük daczára is 

 csak minimális számú szubspecziest és variá- 

 cziót alkotnak. 



Idevágó közvetlen bizonyítékunk erre nézve 

 eddig csak egy volt, az a duiikasirály, melyet 

 Thienemann a rossitteni telepen jelölt meg fióka- 

 korában s melyet később egy liviandi sirály- 

 telepen mint fészkelőt találtak meg. Közvetlen 

 ellenbizonyíték eddig nem volt, míg most egy- 

 szerre négy eset szól a mellett, hogy a fiókák 

 úgy látszik nem is éppen csekély részben 

 mégis csak a szülőföldre térnek vissza. 



Természetesen egyik irányban sem szabad 

 általánosítani, s így ebből a négy esetből se 

 szabad arra következtetni, hogy valamennyi 

 életben maradt fióka visszatér a szülőföldre, 

 mert viszont vannak tapasztalatok, a melyek 

 szerint a fiókák közül egyetlenegy se tért 

 vissza. Nagyon érdekes erre vonatkozólag 

 SzEöTs Béla kísérlete Tavarnán. Az 1909. év- 

 ben az uradalmi parkban 28 toiisszúró gébics 



schon über 2000 Exemplare gezeichnet wur- 

 den. Diese Erscheinung könnte fast dem Ge- 

 danken Raum geben, dass man den Versuch 

 auf andere Art durchführen sollte, wenn man 

 in England nicht schon Resultate mit dieser 

 Methode erreicht hätte. Diese sprechen jedoch 

 für eine Fortsetzung der Versuche in der 

 Hoffnung, dass uns der Zufall mit der Zeit 

 doch einige diesbezügliche Resultate in die 

 Hand spielen wird. 



Über die Ansiedelung der aus dem Winter 

 quartiere zurückgekeiirten jungen Vögel er- 

 hielten wir ebenfalls erst heuer die ersten Nach- 

 richten und zwar gleich auf einmal über vier 

 Exemplare; von zweien wissen wir bestimmt, 

 dass sie nicht nur in die Geburtsgegend zu- 

 rückkehrten, sondern dort auch brüteten. Be- 

 züglich der jungen Vögel war auf Grund der 

 bisherigen Erfahrungen die Annahme wahr- 

 scheinlich, dass sie sich im Winterquartier 

 den verwittweten alten Vögeln beigesellen, 

 von welchen sie dann in das neue Heim, das 

 ist an die Brutstelle des alten Vogels geführt 

 werden. Es würde daher laut dieser Annahme 

 der grösste Teil der Jungen nicht zum Ge- 

 burtsorte zurückkeliren. Durch die hieraus 

 folgende fortwährende Vermischung könnte 

 dann die auffallende Erscheinung erklärt wer- 

 den dass die Zugvögel trotz ihres gewöhn- 

 lich sehr grossen Verbreitungsgebietes Sub- 

 spezien und geographische Varietäten nur in 

 minimaler Anzahl bilden. Einen direkten 

 hierher gehörigen Beweis lieferte bisher nur 

 diejenige Lachmöwe, welche von Thienemann in 

 dem Rossittener Möwenbruche als Nestjuuges 

 gezeichnet und später in einer Möwenkolonie 

 Livlands brütend aufgefunden wurde. Direkte 

 Gegenbeweise waren bisher nicht vorhanden, 

 bis jetzt wo auf einmal vier Fälle dafür spre- 

 chen, dass die Jungen wie es scheint, in gar 

 nicht so geringer Anzahl, doch in die Heimat 

 zurückkehren. 



Natürlich darf weder in der einen, noch 

 in der anderen Richtung generalisiert wer- 

 den und so darf man auch aus diesen vier 

 Fällen nicht sofort den Schluss ziehen, dass die 

 sämtlichen am Leben gebliebenen jungen Vögel 

 in die Heimat zurückkehren, indem auch 

 solche Erfahrungen gemacht wurden, das die 

 von denselben auch nicht ein einziges Exem- 

 plar zurückkehrte. Sehr interessant ist dies- 

 bezüglich der Versuch von Béla v. Szeöts in 



33' 



