158 



A tavaszi madárvonulás és az idő 

 járása. 



Irta : Heoypoky Kabos. 



A madárvonulást a szó szoros értelmében 

 eddigelé nem ismerjük ; nem tudjuk, honnan 

 indul, merre halad valamely madárfaj, hol és 

 mikor mutatkozik sűrűbben vagy gyérebben ; 

 szóval a vonulás tüneményének lefolyása is- 

 meretlen előttünk és valószínűleg még soká 

 az is lesz. Meglehet, hogy valami regisztráló 

 készülék képes lesz bizonyos ponton följe- 

 gyezni a sűrűbben vagy ritkábban vonuló 

 madarakat, ámde a fajonkénti vonulás meg- 

 örökítése akkor is jámbor óhajtás fog maradni. 

 Egyelőre meg kell elégednünk a tágabb érte- 

 lemben vett vonulással, azokkal az adatokkal, 

 melyek valamely fajnak bizonyos helyen való 

 megjelenésére vonatkoznak. 



Talán nem tévedünk, ha a megjelenést ügy 

 fogjuk fel, mint a vonulásnak egy részletét, 

 a mennyiben a megjelent fajok részint meg- 

 telepednek, részint tovább vonulnak. Valószí- 

 nűnek tartjuk, hogy a vonulás élénkebb, ha 

 ugyanazt a fajt valamely meghatározott napon 

 több helyen veszik észre, mint mikor keve- 

 sebb állomáson látják. Magyarországon Her- 

 man Ottó utasítása szerint valamely fajnak 

 első megjelenését, megérkezését szokták a meg- 

 figyelők a tavaszi vonulásnál feljegyezni. 



Ha ezeket a megjelenési adatokat, a me- 

 lyeket Magyarországon bizonyos év tavaszán 

 a megfigyelők beszolgáltattak, vagy azokat, 

 melyeket egy s ugyanaz, sőt több megfigyelő 

 saját lakóhelyén sok éven keresztül gyűjtött, 

 például 5 — 5 nap szerint csoportosítjuk, azt 

 a feltűnő eredményt kíipjuk, hogy eleinte a 

 csoportok kevesebb, majd több és több, végre 

 újra kevesebb és kevesebb adattal fognak 

 szerepelni. Akár egy vidéknek sok helyén 

 gyűjtött 1 — 1 évi, akár 1—1 helynek sok évi 

 adatait csoportosítjuk, ugyanegy eredményt 

 kapunk, melyet grafikusan hullámzó vonallal 

 lehet feltüntetni, vagyis kulmináczióval a görbe 

 vonal közepe táján. 



Ha valamely madárfajnak a megfigyelését 

 bizonyos meghatározott ponton sok éven át 



Der Frühlingszug und das Wetter. 



Von J. Heqyfoky. 



Der Vogelzug ist zur Zeit noch wenig auf- 

 geklärt ; es ist uns nicht bekannt, wo er an- 

 fängt, in welcher Richtung diese oder jene 

 Art zieht, wo und wann sie sich häufiger 

 oder seltener zeigt. Den Verlauf des Zugs- 

 phänomens kennen wir nicht und werden 

 Ulli wahrscheinlich auch noch lange nicht 

 kennen. Es können wohl in Zukunft registrie- 

 rende Apparate ersonnen werden, die eine 

 grössere oder geringere Menge ziehender 

 Vögel photographisch zu veranschaulichen 

 imstande wären, jedoch würde es auch dann 

 noch ein piuni desiderium bleiben, die ein- 

 zelnen Arten auf diese Weise darzustellen. 

 Wir müssen uns also mit dem Zug im wei- 

 terem Sinne des Wortes, mit jenen Daten 

 begnügen, welche uns über die Ankunft ein- 

 zelner Arten an einem gewissen Punkte be- 

 leliren. 



Wir glauben uns nicht zu irren, wenn wir 

 das Erscheinen einzelner Arten als einen 

 Bruchteil des Zuges auifussen ; als eine Be- 

 wegung, die entweder hier aufhört oder noch 

 weiter sich fortpflanzt. Wir halten es also für 

 wahrscheinlich, dass im Falle intensiveren 

 Zuges einzelne Arten hier oder dort an einem 

 gewissen Tage sich häutiger zeigen als dann, 

 wenn der Zug weniger intensiv ist. Jn Un- 

 garn wird laut der Instruktion des Herrn 

 Otto Herman im Frühling das erste Erschei- 

 nen, die Ankunft beobachtet. 



Gruppiert man die Ankunftsdaten Ungarns 

 z. B. aus einem Jahre, oder aber aus vielen 

 Jahren, die nur an einem Punkte aufgezeich- 

 net werden, laut Pentaden, so stellt sich 

 heraus, dass in den einzelnen Gruppen zu- 

 erstwenig, dann immer mehr und mehr Daten 

 vorkommen, bis sich die Kulmination ein- 

 stellt. Nacii der Kulmination nehmen die 

 Daten langsam ab, bis sie gänzlich aufhören. 

 Das Ergebnis bleibt also gleich : viele Daten 

 einer Gegend aus je einem Jahre, oder Daten 

 je einer Stelle aus vielen Jahren ; es kann 

 also durcii ein Graphiken veranschaulicht 

 werden mit dem Scheitelwerte der Kulmina- 

 tion, beiläufig in der Mitte der krummen 

 Linie. 



Wird das Erscheinen einer Vogelart an 

 einem bestimmten Punkte viele Jahre hin- 



