161 



A füsti fecske 1898-ban niárcziiis 27 — 31. 

 1903-baii április 21 — 25 napja között kulmi- 

 nált; 19ü4-ben a kulminácziós öt napra az 

 adatoknak 4-J-6, i903-ban csak lO'l" ,-a esik. 

 1902-ben 50, 1908-ban 75 s 1903-ban 65 

 nap alatt jelent meg. 



A fehér gólya és füsti fecske 1898-ban 

 legkorábban (líl. 28, IV. 1), 1907-ben legké- 

 sőbben (IV. 9, IV. 16) jelent meg 18 éves 

 időszakunkban (1894—1911.). 



Ezek mind oly jellemvonások, melyek az 

 érdeklődést nagyon is képesek felkölteni. Mi 

 ennek az oka? Mily tényezők azok, melyek 

 e jelenségek létrejöttét szülik, befolyásolják, 

 fokozzák vagy csökkentik ? 



Az alábbiakban megkisérleni a vonulás, 

 illetőleg a megjelenés tüneményeit némileg 

 meteorológiai adatok alapján megvilágítani. 

 Az ornithologiai adatok az Aquilríhói, a me- 

 teorológiaiak részint a Meteorológiai Intézet 

 napi időjelentéseiből, részint évkönyveiből 

 valók. 



Harrainczkét madárfaj 18 évi (1894 — 1911.) 

 adataival fogok foglalkozni, melyeket a me 

 teorológusuk által elfogadott 5 — 5 napos idő- 

 közök (pentasz) szerint csoportosítottam s az 

 összemérés megejtése végett százalékokban 

 is feltüntettem. 



A II. számtáblázaton ezeken kívül mind a 

 harminczkét fajnak átlagos (18 éves) megje- 

 lenési napja is ki van téve. 



A harminczkét faj között vannak olyanok 

 is, a melyeket kevés helyen figyeltek meg ; 

 ezeknél természetesen némileg ingadozók a 

 viszonyok s adataik kevésbé szabályos gra- 

 fikont adnak. Mindamellett azonban kulminá- 

 cziójuk alapján valamennyi fajt egyesíthetjük 

 s igy a megjelenésnek azt az átlagos tí- 

 pusát kapjuk, a melyet az 1. ábra tüntet fel. 



Láthatjuk, hogy a megjelenés általában 

 18 pentasz, vagyis 90 nap alatt esett meg s 

 a kulmináczió öt napja 22 " o-át mutatja fel 

 adatainknak. 



Ha a 11. számtáblázaton feltüntetett fajokat 

 korábbi és későbbi megjelenésük szerint cso- 

 portosítjuk, úgy az 1-16 és 17 — 32sorszámú- 

 akra nézve a 2. ábra A) és B) alatt bemu- 

 tatott görbét kapjuk. 



A 2. ábrán az A) alatti fajoknál a megje- 

 lenés 19 pentaszra terjed s a kulmináczió 

 190 °,o-ra rúg ; ellenben a B) alatti fajok 

 15 pentasz alatt érkeznek meg s adataink 

 Aquila XX. 



Hirundo rustica kulminiert im Jahre 1898 

 zwischen 27 — 31. März, 1903 zwischen 21 — 25. 

 April ; im Jahre 1904 weist die Kulminations- 

 pentade 42-6, 1903 nur W-r., aller Daten 

 auf. Im J;ihre 1902 erfolgte die Ankunft in 

 50, 1908 in 75 und 1903 in 65 Tagen. 



Ciconia ciconia und Hirundo rustica kam 

 in 18 Jahren (1894 — 1911) am frühzeitigsten 

 1898 (28. Ill, 1. IV), am spätesten 1907 

 (9. IV, 16. IV) an. 



Lauter Charakterzüge, die Erklärung er- 

 heischen. Welche Faktoren sind es, die hier 

 im Spiele sind, die das Phänomen entstehen 

 lassen, beeinflussen, steigern oder verringern? 



Es mag also ein Versuch angestellt wer- 

 den, den Zug, nämlich die Ankunft auf Grund 

 meteorologischer Daten etwas aufzuklären. 

 Die ornithologischen Daten sind der Aquila, 

 die meteorologischen den täglichen Wetter- 

 karten und Jahrbüchern des Meteorologischen 

 Instituts zu Budapest entnommen. 



Wir wollen uns also mit den 18jährigen 

 (1894—1911) Daten der Ankunft von 32 Vogel- 

 arten beschäftigen, welche nach dem Vorgang 

 der Meteorologen laut je 5—5 Tagen (Pen- 

 taden) gruppiert und des Vergleichens wegen 

 in Prozente umgerechnet wurden. Auf Ta- 

 belle II kommt neben diesen Daten auch der 

 mittlere 18jährige Ankunftstag aller 32 Ar- 

 ten vor. 



Unter den 32 Arten kommen auch solche 

 mit wenig Daten vor, deren Graphikon noch 

 schwankende Züge aufweist und noch nicht 

 als normal angesehen werden kann. Laut 

 ihren Kulminationen können aber alle Arten 

 vereinigt werden und dann stellt sich der 

 allgemeine Typus der Ankunft derart heraus, 

 wie ihn Figur 1 darstellt. 



Laut diesem Typus erstreckt sich der Ver- 

 lauf der Ankunft auf 18 Pentaden oder 90 

 Tage, die Kulminationspentade weist 22" o 

 aller Daten auf. 



Gruppiert man die Daten der Tabelle II 

 von Nr. 1 bis 16 und von Nr. 17 bis 32, so 

 stellt sich für die frühzeitiger und später an- 

 kommenden Arten das Graphikon ^4) und B) 

 der Figur 2 heraus. 



Das Erscheinen der Arten unter A) erstreckt 

 sich auf 19 Pentaden mit IQ-O"!« der Daten 

 der Kulminationspentade ; die Arten unter B) 

 kommen in 15 Pentaden an, 24- 2\, der Daten 

 fallen auf die 5 Tage der Kulmination. Bei 



'21 



