1H7 



kiderülne, hogy pcldMiil két esetben eg-yt'onna 

 időben egyformán gyakoriak a megjelenési 

 adatok, úgy ez a körülmény az idő hatását 

 bizonyítaná. Ha szép derült időben sok, vi- 

 haros, hideg időjárás mellett kevés lenne az 

 adat, úgy bátran mondhatnók, hogy az előbbi 

 esetben kedvezően, az utóbbiban kedvezőt- 

 lenül hatott az idő a megjelenésre. 



Az idő járására kétféle légköri képződmény 

 nyomja rá hatását leginkább, úgymint : a lég- 

 nyomási maximum és minimum, vagyis az 

 anticziklón és cziklón, mely utóbbi egyálta- 

 lában légnyomási depresszió névvel jelöltetik 

 meg. Azon a vidéken, hol ezek a képződ- 

 mények mutatkoznak, teljesen ellenkezőleg 

 alakul az idő, még pedig azért, mert az egyik- 

 ben felszálló, a másikban leszálló légáramlat 

 honol. A felszálló áramlat csúnya, felhős, 

 esős, tehát hűvös idővel jár általában ; a le- 

 szálló pedig szép, derült, száraz és fokozódó 

 meleg időt hoz. Az előbbi idő »depressziót, az 

 utóbbi a légnyomási maximumot jellemzi. A 

 depresszió előrésze feltűnő meleg, utórésze 

 pedig hideg. Ha ezek a képződmények több 

 napon át éreztetik hatásukat, úgy bízvást vár- 

 hatjuk azt, hogy a madarak megjelenésében 

 is feltűnőbb sajátságok fognak mutatkozni. 



1. Állandó nagy légnyomás Európa fölött. 

 A tavaszi madárvonulás idején elég ritka ez 

 a dolog; így például a füsti fecske tömeges 

 megjelenése idején mindössze két ízben volt 

 alkalmunk 18 év alatt ilyet tapasztalnunk, 

 1894-ben és 1906 ban. Minthogy 1894büligen 

 kevés esettel rendelkezünk (a füsti fecskénél 

 is csak 39-el), az 190B. évi adatokat togjuk 

 első sorban közelebbről szemügyre venni 



Az 1906. évi április 1 — 17 napja közötti 

 időben állandóan nagy, 760 mm-nél nagyobb 

 légnyomás terült el egész Európa fölött, ha- 

 zánk 14 állomásának adatai' szerint 764 — 773 

 mm között váltakozva. A levegő hőmérsék- 

 lete április 1 — 7. napja között még 3"5 fok- 

 kal a normális alatt volt, de 8 — 17. napja 



' Arvaváralja, ügyalla, Budape.st, Heréiiy, Zágráb, 

 Eszék, Fiume, Temesvár, Sneged, Túrkevp, Akna- 

 szlatina, Kolozsvár. Nagyszeben, Vajdahiinyad adatai 

 szerepelnek a légnyomásnál, a höméjsékletnól ós eső- 

 nél. A szélnél ezeken kívül mésr l(j más állomás ada- 



gén Wettergang. Kommt in zwei Fällen ein 

 gleiches Wetter vor und nehmen die .Ankunfts- 

 daten in beiden gleichen Verlauf, dann ist 

 der Einfiuss des Wetters auf das Erscheinen 

 der Arten evident. Würde es sich heraus- 

 stellen, dass bei schönem, sonnigen Wetter 

 viele Ankunftsdaten verzeichnet sind, bei kal- 

 tem Sturm hingegen wenige, so könnte man 

 sagen, dass Wetter übte im ersten Falle einen 

 begünstigten, im zweiten aber einen ver- 

 zögernden Einfiuss auf das Erscheinen der 

 Vogelarten aus. 



Auf die Gestaltung des Wetters üben zwei 

 atmosphärische Zustände nahmhaften Einfiuss 

 aus ; es sind dies : Das Luftdruckmaximum 

 und Minimum, oder die Antizyklone und 

 Zyklone, auch schleclitweg Depression ge- 

 nannt. Wo diese Gebilde auftauchen, gestaltet 

 sich das Wetter gerade entgegengesetzt, weil 

 in einem eine aufsteigende, im andern eine 

 absteigende Luftbewegung vorkommt. Auf- 

 steigende Luft bringt im allgemeinen abscheu- 

 liches, wolkiges, regnerisches, also kaltes 

 Wetter ; absteigende schönes, klares, trocke- 

 nes Wetter, also Temperatursteigerung. Das 

 erstgenannte Wetter charakterisiert die De- 

 pressionen, das letztere die Luftdruckmaxima. 

 Der vordere Teil der Depressionen ist auf- 

 fallend warm, der hintere kalt. Üben diese 

 Gebilde einige Tage hindurch Einfiuss auf 

 die Luftzustände aus, so kann man auch auf 

 auffallende Eigentümlichkeit beim Erscheinen 

 der Vogelai'ten rechnen. 



1. Konstantes Luftdruckmaximum über 

 Europa. Derartige Gebilde zur Zeit des Vogel- 

 zuges im Frühling sind eben nicht häutig ; 

 bei dem massenhaftigerem Erscheinen der 

 Rauchschwalbe kam dieser Fall in 18 Jahren 

 nur zweimal vor, nämlich im Jahre 1894 und 

 1906- Daten aus erstgenanntem Jahre sind wenig 

 vorhanden, selbst bei der Schwalbe nur 39. 

 Wir werden uns also die Daten aus dem 

 Jahre 1906 etwas näher betrachten. 



Im Jahre 1906 lagerte vom 1 — 17. April 

 fortwährend hoher, mehr als 760 mm hoher 

 Luftdruck über Europa. In Ungarn betrug der- 

 selbe nach Angaben von 14 Stationen ' 764 — 



' Arvaváralja, Ògyalla, Budapest, Herény, Zágráb, 

 Eszék, Fiume, Temesvár, Szeged, Túrkeve, Akna- 

 szlatina, Kolozsvár, Nagyszeben, Vajdahunyad be- 

 obachtete Luftdruck, Temperatur und Niederschlag. 

 Wind wurde ausser diesen noch an anderen 16 Sta- 



