176 



m. A szemhatár északnyugati felében nm- 

 iatkozó depressziók, mikor is a délkeleti felé- 

 ben nagyobb a légnyomás, kedvez a madarak 

 megjelenésének. 



IV. A szemhatár délkeleti felében levő de- 

 pressziók s az északnyugati felében levő na- 

 gyobb légnyomás kedvezőtlenül hat a megje- 

 lenésre. 



V. Gyors váltakozása a kis és nagy lég- 

 nyomású képződményeknek határozatlan ered- 

 ményt szül. 



A hatást, a mint látjuk, nem a légnyomás 

 önmagában, a kisebb vagy nagyobb nyomás 

 hozza létre, hanem a hőmérséklet, szélerő és 

 csapadék, némileg a szél kánya is, melyek 

 a különböző légnyomási helyzetekhez képest 

 különböző módon alakulnak. Az útjokban 

 kelet vagy észak felé tartó légnyomási depresz- 

 sziók jobb oldala, hol meleg déli szél fúj, leg- 

 kedvezőbbnek bizonyul a megjelenésre nézve. 



így folyik le a vonulási tünemény Magyar- 

 országon, a kontinens belsejében, tavasszal. 

 Tengerparton, szigeteken módosulnia kell. 

 Mig nálunk viharos szél idején kevesbbednek 

 a megjelenési adatok, addig tengerek partján, 

 szigeteken szaporodniok kell, amennyiben a 

 vonuló madarak viharok idején a nyílt ten- 

 gerről a szárazföldre igyekszenek menekülni. 



Az időnek, főleg a hőmérsékletnek a hatá- 

 sára kell írnunk azt a tapasztalati tényt is, 

 hogy madaraink az 1894 — 1903 évi időszakban 

 általában hamarabb, korábban jelentek meg, 

 mint 1904—1911. között. Ennélfogva nz átla- 

 gos megérkezési nap későbbinek bizonyul a 18 

 (1894—1911), mint a 10(1894-1903.) éves 

 időszak alatt. 



///. Depressionen in der nordwestlichen 

 Hälfte des Kontinentes, mit höheren Druck 

 in der südöstlichen Hälfte, begünstigen die 

 Ankunft. 



IV. Depressionen in der südöstlichen Hälfte 

 des Kontinentes und höherer Druck in der 

 nordwestlichen Hälfte ivirken verzögernd auf 

 die Ankunft. 



V. Schneller Wechsel der Gebilde hohen und 

 niedrigen Luftdruckes ist von imbestimiiden 

 Resultaten begleitet. 



Nicht der Druck selbst, nicht der höhere 

 oder niedrigere Wert derselben übt diese 

 Wirkung aus, sondern die begleitenden Ele- 

 mente des Wetters, die Temperatur, die Wind- 

 stärke, der Niederschlag, auch einigermassen 

 die Windrichtung, die bei verschiedenen Luft- 

 drucksituationen verschieden sich gestalten. 

 Als günstigste Lage für die Ankunft unserer 

 Vögel muss die rechte vordere Seite, wo süd- 

 liche Winde ivelien, der nach Osten oder Norden 

 wandernden Depressionen angesehen werden. 



Auf diese Weise gestaltet sich der Verlauf 

 des Zugsphänomens im Frühling in Ungarn, 

 im Inneren des Kontinentes. An Meeresküsten, 

 auf Inseln muss er etwas modifiziert auf- 

 treten. Die Ankunftsdaten nehmen in Ungarn 

 bei Sturm ab, an Meeresküsten und Inseln 

 müssen sie zunehmen, da ziehende Vögel bei 

 Sturm von offener See auf das Land flüchten. 



Auch jene Tatsache, welche bezeugt, dass 

 die Ankunft unserer Vögel im Zeiträume 

 1894—1903 eine frühere als 1894-1911 war, 

 muss hauptsächlich auf die Wirkung des 

 Wetters, besonders der Temperatur, zurück- 

 geführt werden. Es zeigt sich nähmlich, dass 

 der mittlere Ankunftstag im 18jährigeii Zeit- 

 räume etwas später ausfällt, als in der 10- 

 jährigen (1894- 1903) Periode. 



A megérkezés 

 Spätere (+) 



későbbi (+) a 18, mint a 10 évi időszakban ; 

 Ankunft im 18-, als 10jährigen Zeitraum : 



1. Alauda ar ven sis . 



2. Columba oenas . . 



3. Sturnus vulgaris 



4. Vanellus vanellus , 



5. Columba palunibus 



6. Motacilla alba . 



7. Turdus musicus . 



8. Motacilla boarula 



+ 2-6 



+ 22 

 + 2-5 

 + 1-6 

 + 1-6 

 + 2-3 

 + 1-7 

 + 1-9 



nappal 

 Tage 



9. Pratincola rubicola + 3"7 



10. Scolopax rusticola . . . +20 



11. Erithacus rubecula . + 2'0 



12. Ardea cinerea .... +4'0 



13. Grus grus +2-5 



14. Ruticilla tithys .... +25 

 Phylloscopus acredubi . + 36 

 Ciconia ciconia . . . . +29 



-16. species + 2"5 



15. 



16. 



1- 



nappal 

 Tage 



