226 



tömérdek vízi és gázló ni adíirat seregélyt, 

 varjút, pacsirtát, rigót, a mint ugyanabban a 

 változatlan irányban KÉK— Ny DNy vagy ÉK — 

 DNy, tavaszszal pedig fordítva vonulnak. 

 Ezeknél a fajoknál ez oly magától értetődő 

 dolog s ezt Gatke annyiszor és oly erélyesen 

 liangoztatta, hogy bizony előfordulhat az, hogy 

 megfeledkezem ennek külön felenilítéséről s 

 csak az egyidejűleg fúvó hát-, oldal- vagy 

 ellenszelet jegyzem fel. Különben úgy látszik, 

 hogy más senki se nélkülözte még az ilyen- 

 féle adatokat. A legtöbb fajnál többnyire 

 lehetetlen a repülés irányának pontos meg- 

 állapítása, minthogy Helgoland tiUságosan 

 zavarja őket. Helgolandtól távol is, sokszor 

 kint a nyílt tengerről a mikor Helgoland már 

 nem látható, észlelhetjük mily pontossággal 

 tartják be ezt az irányt. Sajnos, nem tudom 

 reprodukálni azt, a mit a helgolandiak mondtak, 

 a mikor H. Írását olvasásra odaadtam nekik ! 

 Ilyeneket csak az írhat, a ki a madárvonulást 

 a szabadban még soha meg nem figyelte, 

 hanem mindig csak a zöld asztal mellett 

 táblázatokat készített. 



Azt a mondatomat: „igy az erdei szalonka 

 vonulási térképén ábrázolt eredményeket ösz- 

 szesen 5 megjelölt erdei szalonka alapján 

 értem el", H. teroiészetesen rosszul fogja fel. 

 Evvel azt akartam mondani, hogy össze-vissza 

 még csak 5 megjelölt erdei szalonka hagyta 

 el Helgolandot, a mikor már megkaptam azt 

 a két eredményt, a mely a térképen fel van 

 tüntetve. 



H. szerint megengedhetetlen az a követ- 

 keztetés, hogy egy Helgolandon átvonulóban 

 megjelölt és Svédország déli részében, tehát 

 északkeleti irányban elejtett erdei szalonka 

 északkeleti illetve délnyugati irányban vonult. 

 Valószínű, hogy Svédország déli részéből előbb 

 Finnországba, majd Moszkvába, onnan Bécsen, 

 Drezdán és Hamburgon át vonult Helgolaudba ! 

 No, de félre a tréfával; mire valók akkor 

 egyáltalában a jelölési kisi-rletek ? H. szerint 

 ezeknek semmi értelmük sincs. Miért helyez 

 a M. Kir. Ornitli. Központ oly nagy súlyt 

 azokra? Senki se állítja, magam szintén nem, 

 hogy az illető erdei szalonka okvetlenül a 

 legrövidebb levegő vonalban távozott volna 

 fészkelési területére, de ezt az én értekezé- 

 semből szintén nem leltet kiolvasni. 



Az erdei szalonkának 1909. és 1910. évi 

 őszi vonulásának részleteibe nem bocsátkoz- 



— hören alljährlich Ströme von See- und 

 Strandvögeln, Staren, Krähen, Lerchen, Dros- 

 seln unmittelbar in bombenfester Richtung 

 ONO -WSW oder NO-SW und im Frühjahr 

 umgekehrt überhin oder vorbeiziehen. Das 

 ist bei diesen Arten eine so selbstverständ- 

 liche Tatsache, von Gätke so oft und ener- 

 gisch betont, dass es wohl passieren mag, 

 dass ich vergesse, es ausdrücklich zu be- 

 merken, und dass ich dann nur den gleich- 

 zeitigen Rücken-, Seiten oder Gegenwind 

 notiere, übrigens hat anscheinend noch nie- 

 mand anders derartige Angaben vermisst. 

 Bei den meisten anderen Arten ist es meist 

 unmöglich, die Flugrichtung genau festzu- 

 stellen, da sie sich zu sehr von Helgoland 

 irritieren lassen. Wir sehen auch fern von 

 Helgoland, manchmal ausser Sicht davon auf 

 hoher See, wie strikte diese Richtung einge- 

 halten wird. Ich kann leider nicht wieder- 

 geben, was die Helgoländer, denen ich die 

 betrefienden Zeilen H.'s zu lesen gab, dazu 

 sagton ! Derartiges kann wohl nur ein Mann 

 schreiben, der noch nie in freier Natur Vogel- 

 zug beobachtet hat und immer nur am grünen 

 Tisch Tabellen schrieb ! 



Meinen Satz: „So waren die auf der 

 Schnepfenzugskarte dargestellten Resultate 

 mit ganzen — 5 gezeichneten Waldschnepfen 

 erzielt" fasst H. natürlich falsch auf. Der 

 Satz will sagen : Es waren überhaupt erst 5 

 markierte Schnepfen heil von Helgoland davon 

 gekommen, als ich schon die beiden auf der 

 Karte angegebenen Resultate erhielt. 



H. erlaubt nicht den Schluss, dass eine in 

 Helgoland auf dem Durchzug markierte uud 

 in Südschweden, also im Nordosten erlegte 

 Schnepfe NO-wärts resp SW-wärts gezogen 

 ist. Warscheinlich ist sie von Südschweden 

 erst mal nach Finland, dann über Moskau, 

 Wien, Dresden, Hamburg nach Helgoland 

 gezogen! Aber Spass bei Seite, was nützen 

 dann überhaupt die Ringversuche'? Nach H. 

 sind die also sozusagen Unsinn. Weshalb legt 

 dann die IJng. Orn. Zentrale soviel Wert 

 darauf? Niemand, auch icii nicht, wird na- 

 türlich behauptet, dass die betreffende Schnepfe 

 auf der kürzesten Luftlinie von Helgoland 

 nach ihrem Brutquartier gezogen sein muss, 

 das kann man aber aus meinen Abhandlungen 

 am wenigsten herauslesen. 



Auf die Einzelheiten des Herbstschnepfen- 



