232 



A Magj'arország területén lefolyó tavaszi 

 madárvonulás tanulmányozásának, ill. lehető 

 tisztázásának czéljából tudvalevőleg az a gya- 

 korlat fejlődött ki, hogy minden egyes esztendő- 

 nek vonulási anyaga külön-külön rendszeresen 

 feldolgoztatott, még pedig nemcsak migrácziós, 

 hanem egyúttal meteorológiai szempontból is 

 — Heqyfoky szakavatott vizsgálatai alapján. 

 Különösen bevált a nagyjában egységes jellegű 

 területek adatai alapján számított területi hözép- 

 számohiak egymással való összehasonlítása, 

 minek segélyével megállapíthattam a külön- 

 böző vonulási typusokat. Ez az eljárás a 

 lehető legkitűnőbb módszernek bizonyult a 

 kérdésnek minél alaposabb és kimerítőbb 

 tanulmányozására és következetes alkalmazása 

 révén ma már odáig jutottunk, hogy nagy 

 vonásokban ismerjük a jobban megfigyelt 

 fajok tavaszi fölvonulásának módját és törvény- 

 szerűségeit s általában is bizonyos támaszkodó 

 pontokat nyertünk a vonulási jelenségek meg- 

 ítélésére. 



Bármilyen hasznosnak is bizonyult ez a 

 módszer a megfigyelési anyag főbb törvény- 

 szerűségeinek fölismerésére, a földolgozások 

 folyamán idővel mégis arra a belátásra kellett 

 jutni, hogy líjabb lényeges eredmények ettől 

 a módszertől csak abban az esetben várhatók, 

 ha a hálózatot kitágíthatnánk s ennek segélyé- 

 vel az eddig hiányosan megfigyelt fajokat is 

 oly mértékben lehetne meg'figyeltefni, mint 

 az eddigelé legjobban megfigyelteket. Minthogy 

 azonban erre semmi kilátás sincsen, azért 

 rövidesen meg kell fogadni az eddigi ered- 

 ményeknek ezt a tanulságát és az évi vonulási 

 földolgozásokat a XX. évi jelentésen túl módo- 

 sított alapra kell fektetni, a mint hogy evvel 

 a tervvel a Magyar Királyi Ornithologiai Köz- 

 pont tényleg foglalkozik is. 



Az évi jelentéseknek ez az új formája nem 

 jelenti azt, hogy a kérdés az eddigi móddal 

 már ki van merítve, le van tárgyalva, sőt 

 még azt sem jelenti, hogy a megfigyelések 

 további gyűjtése is fölöslegessé válik, leg- 

 kevésbbé jelenti azt, hogy az eddigiek is 

 fölöslegesek voltak, mert ha bárki elfogulat- 



Behufs des Studiums, respektive der womög- 

 liclien Klärung des Frühjahrszuges in Ungarn, 

 hatte sich bekanntermassen das Verfahren 

 herausgebildet, dass man das Zugsmaterial 

 jedes einzelnen Jahres separat systematisch 

 bearbeitete, und zwar nicht nur in migrato- 

 rischer, sondern zugleich auch in meteorolo- 

 gischer Beziehung, in letzterer durch die 

 klassischen Untersuchungen von Heqyfoky. 

 Ganz besonders bewährten sich die sogenann- 

 ten Regionenmittel; dieselben werden aus den 

 Daten solcher Gebiete berechnet, welche 

 annäiiernd von der gleichen Beschaffenheit 

 sind Durcli Vergleichung dieser Regionen- 

 mittel konnte ich dann die verschiedenen 

 Zugstjjpen feststellen. Dieses Verfahren erwies 

 sich als die beste Methode zur je gründ- 

 licheren und erschöpfenderen Untersuchung 

 der Frage und sind wir durch die konsequente 

 Anwendung derselben derzeit schon dorthin 

 angelangt, dass uns die Zugsweisen und deren 

 Gesetzmässigkeiten der besser beobachteten 

 Arten in grossen Zügen schon bekannt sind. 

 Dabei wurden auch noch gewisse allgemeine 

 Stützpunkte zur Beurteilung der Zugserschei- 

 nungen gewonnen. 



So nützlich sich jedoch diese Methode be- 

 hufs Bestimmung der hauptsächlichsten Ge- 

 setzmässigkeiten des Beobachtungsmaterials 

 erwies, so musste man doch während der 

 Beobachtungen schliesslich zu der Einsicht 

 gelangen, dass neuere wesentliche Resultate 

 von dieser Methode nur in dem Falle erwartet 

 werden könnten, wenn es möglich wäre, das 

 Beobachtungsnetz zu erweitern und dadurch 

 auch die bisher kaum beobachteten Arten 

 in dem Masse beobachten zu lassen, als die 

 bisher am besten beobachteten. Indem jedoch 

 dazu auch nicht die geringste Aussicht vor- 

 handen ist, muss man die Lehren dieser Resul- 

 tate in nicht allzuferner Zeit beherzigen und 

 die jährlichen Zugsbearbeitungen nach dem 

 XX. Berichte modifizieren, mit welchem Plane 

 sich die Königlich Ungarische Ornithologische 

 Centrale auch tatsächlich beschäftigt. 



Diese Modifizierung der jährlichen Berichte 

 bedeutet jedoch keineswegs, dass die Frage 

 auf Grund der bisherigen Methode schon 

 erschöpft ist und keiner weiteren Untersu- 

 chung bedarf. Noch weniger hat dieselbe die 

 Bedeutung, dass nunmehr das weitere Sammeln 

 der Beobachtungen überflüssig ist, am wenig- 



