234 



külön a tavaszi és külön az őszi vonulásra 

 nézve. 



Ez a vizsgálat egyrészt arra van hivatva, 

 hogy megállapítsa és megszilárdítsa azokat 

 az eredményeket, melyeket az eddig össze- 

 gyűjtött anyag nyújthat, másrészt pedig arra, 

 hogy kijelölje a jövő feladatokat. A megfigye- 

 léseket addig is okvetlenül tovább kell foly- 

 tatni, már csak azért is, mert előzetes vizs- 

 gálataim szerint még a későn, tehát kisebb 

 ingadozással érkező fajoknál is legalább 25 — 30 

 éves folytonos megfigyelési sorozatok szük- 

 ségesek ahhoz, hogy bizonyos szűkebb határok 

 között maradó, tehát iiiegbùható Ixö.zépszámokat 

 nyerjünk. Természetesen már előre kell jelez- 

 nem, hogy ezek a megfigyelések nem folyhat- 

 nak in infinitum, de a szükséges megfigyelési 

 évek számát éppen ez a vizsgálat fogja meg- 

 állapítani. 



Az őszi vonulás tanulmányozásánál, mint 

 említve volt, nem alkaltiiazhattuk az anyag 

 évi földolgozásának módszerét, bár az intézet- 

 nek eleve is az lett volna a szándéka, hogy 

 az egy évre vonatkozó tavaszi és őszi vonu- 

 lási jelentéseket egyidejűleg és párhuzamosan 

 dolgoztassa föl és adja közre. Hiszen a két 

 különböző évszakban lefolyó tünemény egy 

 azon jelenségnek szervesen összetartozó része, 

 a kettő együttesen tartalmazza a keresett 

 törvényszerűségeket, így a két jelentés is 

 szervesen összetartozik, kölcsönösen kiegészíti 

 egymást és az egyesitett földolgozás már 

 mindenesetre egyetemesebb érvényű törvény- 

 szerűségeket nyújtott volna, mint a hogyan 

 azt a tüneménynek csak az egyik felére kiter- 

 jeszkedő eddigi vizsgálat tehette. 



Az adott viszonyokkal számolva azonban 

 az 1893-ban alakult és sokáig csak igen 

 szerény anyagi eszközökkel rendelkező Magyar 

 Királyi Ornithologiai Központ kénytelen volt 

 megelégedni azzal, hogy a tüneménynek csak 

 az egyik részét, a tavaszi vonulást tanulmá 

 nyozza, de azt azután minden erőből. A mint 

 azonban ez a föladat már nagyjában meg 

 volt oldva, előtérbe lépett az őszi vonulás 

 kérdése. 



Beobachtuiigsserieii selbst, separat für den 

 Frühjahrs- und für den Heibstzug. 



Diese Untersuchungen sind dazu berufen, 

 einerseits die Resultate, welche das bisher 

 gesammelte Material ergeben kann, festzu- 

 stellen, anderseits die zukünftigen Aufgaben 

 auszustecken. Die Beobachtungen müssen je- 

 doch unterdessen unbedingt fortgesetzt werden, 

 auch schon aus dem Grunde, weil nach meinen 

 bisherigen vorläufigen Untersuchungen selbst 

 bei den spät, d. i. mit geringerer Schwankung 

 ankommenden Arten zum mindesten 25— 30- 

 jährige stetige Beobachtungsserien notwendig 

 sind, um eine binnen engeren Grenzen ver- 

 bleibende, da heisst verlässliclies AnkunftsmiUel 

 zu ergeben. Es kann natürlich schon im 

 Voraus angedeutet werden, dass es nicht 

 notwendig ist, diese Beobachtungen bis in die 

 Unendlichkeit fortzusetzen; die notwendige 

 Anzahl der Beobachtungsjahre soll jedoch 

 gerade diese Untersuchung feststellen. 



Bei dem Studium des Herbstzuges konnte, 

 wie schon erwähnt, die Methode der jähr- 

 lichen Bearbeitung des Materiales nicht ange- 

 wendet werden, obwohl es schon vom Beginne 

 an der Wunsch des Institutes gewesen wäre, 

 Frühjahr- und Heibstzug eines und desselben 

 Jahres gleichzeitig und parallel mit einander 

 zu bearbeiten und veröffentlichen. Die in zwei 

 verschiedenen Jahreszeiten vor sich gehenden 

 Vogelzüge sind ja doch organisch zusammen- 

 gehörige Teile eines und desselben Phäno- 

 mens, die beiden zusammen enthalten ja die 

 gesuchten Gesetzmässigkeiten, weshalb auch 

 die darauf bezüglichen Bearbeitungen orga- 

 nisch zusammengehören, sich gegenseitig 

 ergänzen und würde die vereinigte Bearbei- 

 timg des Herbst- und Frtthjahrszuges jeden- 

 falls allgemeiner gültige Gesetzmässigkeiten 

 ergeben haben, als dies durch die bisherigen, 

 auf einen Teil der Erscheinung bezüglichen 

 Untersuchungen geschehen konnte. 



Unter dem Drucke der Verhältnisse musste 

 sich jedoch die im Jahre 1893 ins Leben 

 gerufene und lange Zeit hindurch mit sehr 

 bescheidenen Mitteln verfügende Königlich 

 Ungarische Ornithologische Centrale damit 

 begnügen, nur einen Teil der Erscheinung, 

 den Frühjahrszug der Vögel zu untersuchen, 

 diesen jedoch so eingehend, als nur irgendwie 

 möglich. Als jedoch diese Aufgabe, wenig- 

 stens in grossen Zügen, schon gelöst war, 



