247 



mindegyik faj vonulása bizonyos mértékig alá 

 van vetve az időjárás közvetett és közvetlen hatá- 

 sának, mégis mindegyiknél a vomdás lefolyása 

 más és más typus szerint alakul, de mindég y iknél 

 a maga jellegzetes életmódjának vagyis ökoló- 

 giájának megfelelően. Ez a mondat implicite 

 másában foglalja az alábbi tételek javarészét, 

 melyek fogalmazásában azonban a madár- 

 jelölések eddigi eredményeit is teljes mértékhen 

 felhasználtam. 



Tételesen kifejezve a madárvoniilás kuta- 

 tása terén elért eddigi eredményeink a követ- 

 kezők : 



1. Lényege szerint definiálva a vonulás a 

 madarak könnyű helyváltoztatási képessége 

 alapján lehetséges alkalmazkodási mód a Föld 

 oly területeinek optimális benépesítésére, me- 

 lyeken klimatikus tényezők hatása alatt a 

 szerves lények állománya bizonyos időszakok- 

 ban számottevően nő, vagy fogy. 



2. Bár e tényezők között elsőrangú szerepe 

 van annak a berendezésnek, hogy a Föld 

 tengelye ferde arra a pályára, melyet a Nap 

 körül végzett útjában leír, ez a berendezés 

 nem ok, hanem eszköz arra, hogy az évsza- 

 kok szabályos váltakozása révén lehetővé 

 tegye e területeknek a szerves élet czéljaira 

 való minél kedvezőbb kihasználását. 



3. A pendulácziónak vagy a jégkorszakok- 

 nak a vonulás keletkezésére vagy jelenlegi 

 alakulására semmiféle kimutatható befolyásuk 

 nincsen. 



4. Lefolyása szerint definiálva a vonulás 

 a táplálékuk révén arra kényszerült madár- 

 fajoknak az évszakok váltakozásával szabá- 

 lyosan ismétlődő helyváltoztatása a fészkelési 

 hely és a téli szállás között. A két végpont 

 között érintett vidékek az átvonulási területek. 



5. Az őszi vonulás lefolyása szerint utazás 

 a szaporítási helyről a téli szállásba, ered- 

 ménye pedig a maximális fajlétszámnak meg- 

 mentése a következő szaporítási idények szá- 

 mára. 



einzigen Satze zusammengefasst werden : 

 obwohl der Zug jeder Art bis zu einem ge- 

 wissen Grade dem direkten und indirekten 

 Einflüsse der Witterung unterworfen ist, ge- 

 stattet sich der Zug jeder einzelnen Art nach 

 einem anderen Typus, welcher der speziellen 

 Lebensiveise oder Oekologie der betreffenden 

 Art entspricht. Dieser Satz enthält implicite 

 den grössten Teil der untenfolgenden Thesen, 

 bei deren Aufsetzung jedoch auch die bis- 

 herigen Residtate der Vogelmarkierungen in 

 vollem Masse angeivendet wurden. 



In Thesen zusammengefasst sind unsere, 

 auf dem Gebiete der Vogelzugsforschung bis- 

 her erzielten Resultate folgende : 



1. Seinem Wesen nach definiert ist der 

 Zug eine durch die leichte Ortsveränderungs- 

 fähigkeit der Vögel ermöglichte Anpassung zur 

 optimalen Bevölkerung solcher Gebiete des 

 Erdballs, auf welchen infolge klimatischer 

 Einflüsse der Bestand der Organismen in 

 gewissen Perioden in bedeutendem Masse steigt 

 oder sinkt. 



2. Obzwar von diesen Faktoren der grösste 

 Einfluss der Einrichtung zukommt, dass die 

 Achse des Erballs schief zu jener Bahn ge- 

 stellt ist, welche derselbe im Kreislaufe um 

 die Sonne beschreibt, so ist diese Einrich- 

 tung dennoch nicht Ursache des Zuges, son- 

 dern liefert vielmehr die Möglichkeit, durch 

 den regelmässigen Wechsel der Jahreszeiten 

 diese Gebiete in je günstigerer Weise für 

 die Organismen auszunützen. 



3. Die Pendulation oder die Eiszeiten haben 

 auf die Entstehung oder die heutige Gestal- 

 tung des Zuges keinen nachweisbaren Ein- 

 fluss. 



4. Seinem Verlaufe nach definiert ist der 

 Zug eine sich mit dem Wechsel der Jahres- 

 zeiten jährlich regelmässig wiederholende Orts- 

 veränderung zwischen den Brutgebieten und 

 Winterquartieren bei den Arten, welche in- 

 folge ihrer Nahrung darauf angewiesen sind. 

 Die Gebiete, welche zwischen den beiden 

 erwähnten Endpunkten berührt werden, sind 

 die Durchzugsgebiete. 



5. Der Herbstzug ist seinem Verlaufe nach 

 eine Keise aus den Gebieten, wo sich die 

 Art fortpflanzt, in die Winterquartiere, seinem 

 Resultate nach aber die Erhaltung der maxi- 

 malen Individuenanzahl für die nächsten Fort- 

 pflanzungsperioden. 



