249 



13. Az ivarére!tséi;ót elért fiatal neneráczió 

 a természetes pusztulás útján előálló hiányok 

 pótlására a szülőföldön, annak közelebbi kör- 

 nyékén, vagy a fészkelési területnek ettől 

 távolabb eső pontjain települ meg fészkelés 

 czéljából. 



14. Ez a berendezés megakadályozza egy- 

 részt a beltenyésztést, megnehezíti másrészt 

 a földrajzi formák keletkezését s ezzel általá- 

 ban aránytalanul nagy elterjedési kört biztosit 

 a vonuló fajoknak ; a vonulás tehát közvetve 

 is jelentékeny fajfenntartó alkalmazkodás. 



15. A vonulás alakulására a faj ökológiájá- 

 nak döntő befolyá.sa van, szabatosan kifejezve: 

 a vonulás a fajok ökológiai tulajdonsága, mely 

 a faj jellegzetes ökológiájával szoros korre- 

 lácziós viszonyban van. 



16. A fajok ökológiája általában különböző 

 lévén, minden faj vonulása más és másként 

 alakul, tehát külön-külön tanulmányozandó. 



17 A vonulás, miként a többi ökológiai 

 tulajdonság, mely végső elemzésében szintén 

 a faj fönnmaradása érdekében létrejött alkal- 

 mazkodás, az idők folyamán ösztönné szilárdult 

 életműködés, a melyben azonban (éppen úgy, 

 mint a többi ökológiai tulajdonságoknál) jelen- 

 tékeny szerepe jut az intellektusnak is. 



18. A téli szállás az illető faj ökológiájá- 

 nak megfelelő az a terület, mely a fészkelő- 

 területről a legkönnyebben, a legbiztosabban 

 vagyis a legkevesebb vesztesésgel elérhető. 



19. A fészkelési terület különböző pontjain 

 honos példányok tehát általában különböző, 

 sokszor egymástól nagy távolságban levő téli 

 szállásokba oszlanak, viszont más esetekben 

 a fészkelőterület nagy részéről ugyanabba 

 a közös téli szállásba vonulnak az ott honos 

 példányok. 



20. Minthogy a fészkelési terület különböző 

 pontjairól különböző téli szállásokba történik 

 a vonulás, tehát más és más átvonulási terü- 

 leteken keresztül, azért a vonulás lefolyása 

 is minden területen más és másként alakul, 

 a vonulást tehát nemcsak fajonként kell 

 külön-külön tanulmányozni, hanem területen- 



Aquila'XX. 



13. Die fortpflanzungsfähige junge Gene- 

 ration besiedelt behufs Ersatzes der natür- 

 lichen Verluste den Geburtsort, dessen nächste 

 Umgebung, oder aber von diesem entfernt 

 liegende Brutorte der Art. 



14. Diese Einrichtung verhindert einerseits 

 die Inzucht, erschwert anderseits die Entste- 

 hung geographischer Formen, sichert daher 

 im allgemeinen den Zugvogelarten unverhält- 

 nismässig grosse Verbreitungsgebiete ; der 

 Zug ist daher auch indirekt eine bedeutende 

 arterhaltende Anpassung. 



15. Auf die Gestaltung des Zuges übt die 

 Ökologie der betreffenden Art einen entschei- 

 denden Einfluss aus ; es besagt dies prezise 

 ausgedrückt, dass der Zug eine ökologische 

 Eigenschaft der .Art ist, welche in enger 

 Korrelation mit der speziellen Ökologie der 

 Art steht. 



16. Indem die Ökologie der einzelnen Arten 

 im allgemeinen eine verschiedene ist, gestaltet 

 sich auch der Zug jeder Art in verschiedener 

 Weise und muss deshalb für jede Art separat 

 untersucht werden. 



17. Der Zug ist ebenso wie die übrigen 

 ökologischen Eigenschaften, welche in letzter 

 Instanz gleichfalls arterhaltende Anpassungen 

 darstellen, eine im Laufe der Zeiten zum 

 Instinkte erhärtete Lebensänsserung, in wel- 

 cher aber (ebenso wie bei den übrigen öko- 

 logischen Erscheinungen), auch der Intellekt 

 eine bedeutende Rolle spielt. 



18. Als Winterquartiere werden jene, der 

 Ökologie der Art ansonsten entsprechende 

 Gebiete benützt, welche vom Brutorte aus 

 am leichtesten, am sichersten, das heisst mit 

 den geringsten Verlusten erreicht werden 

 können. 



19. Die an verschiedenen Punkten des Brut- 

 gebietes heimischen Individuen verteilen sich 

 daher im allgemeinen in verschiedene, oft 

 von einander weit entfernte Winterquartiere, 

 während in anderen Fällen die Individuen 

 grosser Gebietskomplexe gemeinsame Winter- 

 quartiere beziehen. 



20. Indem von den verschiedenen Punkten 

 des Brutgebietes verschiedene Winterquartiere 

 bezogen, daher auch verschiedene Durchzugs- 

 gebiete frequentiert werden, muss sich der 

 Zug auch gebietsweise verschieden gestalten, 

 so dass derselbe nicht nur für jede Art, 

 sondern auch für jedes Gebiet separat unter- 



32 



