250 



ként is, vagyis az egész elterjedési körre 

 kiterjeszkedően. 



21. A kedvező topográfiai viszonyok követ- 

 keztében helyenként zsúfolódik az átvonulok 

 tömege s ebben az értelemben vannak vonu- 

 lási utak is. 



22. A tájékozódásra nézve nem csekély 

 részben még mindig az ösztönre vagyunk 

 utalva, de itt is igen jelentékeny szerepe jut 

 a madár intellektusának. Biztosra vehető, hogy 

 különösen a nappal vonuló fajok az utak 

 topográfiai viszonyaihoz igazodnak. Különben 

 is jobban kell számolni ezen a téren a mada- 

 rak könnyű helyváltoztatási képességével, 

 mint a hogyan eddig történt. 



23. Az érkezés és távozás időpontja minden 

 egyes területre nézve meghatározott ingado- 

 zásokon belül marad. A középszáni tekintliető 

 annak az időpontnak, mely szelekczió útján 

 kitenyésztődött. Az átvonulások időpontja sok- 

 kal nagyobb ingadozásokat mutat. 



24. Az érkezési és távozási időpontok inga- 

 dozását ökológiai tényezők mellett elsősorban 

 a közvetlen időjárás idézi elő, melynek hatása 

 a vonulás lefolyásában is lényegesen érvé- 

 nyesül. 



25. Az időjárásnak ez a hatása meghatá- 

 rozott törvényszerűségek szerint folyik le, de 

 csak a vonulási időpontok eltolódását idézi 

 elő, a fajra és területre jellemző átlagos vonu- 

 lási időt, valamint a diszlokácziós viszonyokat 

 nem érinti. 



26. Az ornithophaenologiai kutatás föladata 

 tehát fajról fajra megállapítani az egész 

 elterjedési körre kiterjeszkedve a vonulási 

 viszonyokat és azokat a faj ökológiájával 

 korreláczióba hozni. A föladat tehát nem 

 olyan, mint valami mathematikai egyenlet meg- 

 oldása, azaz oly törvényszerűséget megtalálni, 

 melylyel a vonulás minden egyes fázisa — 

 természetesen csak közelítőleg — egyszerre 

 megoldható lenne, hanem inkább olyan ter- 

 mészetű, mint pl. a geológiai fölvétel, a hol 

 minden egyes elem minden területre nézve 

 külön megállapítandó. Bizonvos általánosítások 



sucht werden muss, also auf das ganze Ver- 

 breitungsgebiet der Art erstreckend. 



21. Infolge günstiger topographisiher Ver- 

 hältnisse häufen sich an gewissen Stellen die 

 Massen der Durchzügler und gibt es in diesem 

 Sinne auch Zugsstrassen. 



22. Bezüglich der Orientierung sind wir 

 zum nicht geringen Teile noch immer auf 

 den Instinkt angewiesen, doch spielt auch 

 hier der Intellekt des Vogels eine sehr be- 

 deutende Rolle. Es kann als sicher ange- 

 nommen werden, dass besonders die zur 

 Tageszeit ziehenden Vögel sich während des 

 Zuges nach den topographischen Merkmalen 

 des Reiseweges richten. Man muss auf diesem 

 Gebiete überhaupt mehr mit der leichten Orts- 

 veränderungsfähigkeit des Vogels rechnen, als 

 dies bisher geschah. 



23. Der Zeitpunkt der Ankunft und des 

 Wegzuges bleibt auf jedem Gebiete innerhalb 

 bestimmter Schwankungen. Der mittlere Tag 

 kann annähernd als der Zeitpunkt betrachtet 

 werden, welcher im Wege der Selektion ent- 

 stand. Die Durchzugszeiten sind viel grösseren 

 Schwankungen unterworfen. 



24. Die Schwankungen der Ankunfts- und 

 Wegzugstermine werden von ökologischen 

 Faktoren abgesehen in erster Linie von der 

 jeweiligen Witterung hervorgerufen, deren 

 Wirkung auch auf die Gestaltung des Zugs- 

 verlaufes zum Ausdrucke kommt. 



25. Dieser Einfluss der Witterung ist be- 

 stimmten Gesetzmässigkeiten unterworfen, 

 kann jedoch nur eine Verschiebung der Zugs- 

 zeitentermine bewirken, nicht aber die für die 

 Art und das Gebiet bezeichnende durchschnitt- 

 liche Zugszeit und Dislokation verändern. 



26. Die Aufgabe der ornithophänologischen 

 Forschung ist daher, die Bestimmung der 

 Zugsverhältnisse jeder Art auf dem ganzen 

 Verbreitungsgebiete und dieselben mit der 

 Ökologie der Art in Korrelation zu bringen. 

 Die Aufgabe ist daher nicht der Lösung einer 

 mathematischen Gleichung ähnlich, wo durch 

 Auffindung einer Gesetzmässigkeit sämtliche 

 Phasen des Phänomens — natürlich nur 

 annähernd — auf einmal geklärt wären, 

 sondern vielmehr einer geologischen Auf- 

 nahme, wo jedes Element für jedes Gebiet 

 separat festgestellt werden muss. Gewisse 

 Verallgemeinerungen und Schlüsse sind zwar 

 hier wie dort möglich und erweisen sich 



