260 



341. BudaÁ. Das Nisten vonCerclineis vesper- 

 tiiius (L) iu Rea Ibid. Xlll. 1906, p. 

 169, 170. 



342. Buza J. A pusztai talpastyúk a Bodrog- 

 közön februárban. Természettud. Közi 

 XXI. 1889, p. 1-25. 



343. B. Kerecsensólyom. Társalkodó. XI. 1842, 

 p. 220. 



344. — A saskeselyű pusztulása a Retyezát- 

 hegységben. Vadászlap. XXX. 1909, p. 

 148. 



345. — A siketfajd tartózkodási helye Már- 

 niarosban. Ibid. III. 1882, p. 203. 



346. - Polartaucher in Ungarn Der Zoolo- 

 gische Garten. V. 1864, p. 26, 27. 



347. B. E. A madarak repülésének magas- 

 sága. Természettud. Közlöny. XXVIII. 

 1896. Pótfüzetek, p. 192. 



348. B. M. Szalonkavadászat 1765-ben. Va- 

 dászlap. XXVIII. 1907, p. 148, 149. 



349. B. N. Kanisza. Moosschnepfe. Waid- 

 nianns Heil. XXIII. 1903, p. 107. 



350. Br. B. Seltene Jagdbeute. Der Jagd- 

 freund. IV. 1904, p. 104. 



351. B. S. Pil.jci SB sele. Lov. Rib. Vicstnik. 

 IX. 1900, p. 110. 



352. B. V. Prolaz sljuka. Ibid. XVII 1908, 

 p. 131. 



353. — Barátkesely iik. Az Állatvilág. I. 1908, 

 p. 12, 13. 



354. — Bartgeier in Siebenbürgen Natiiralien- 

 kabinet. XII. 1900, p. 84, 85. 



355. — Bartgeier in Ungarn Der Weidmann. 

 XXUI. 1892, p, 263. 



356. — Bericht über die Generalversamndung 

 vom 28. Dez. 1898. Verhandl. und Mit- 

 teil d. siebenbürg. Ver. für Naturw. 

 zu Herrn. XLVIII. 1899, p. IX- XXIV. 



357. — Id. am 23. Januar 1900 Ibid. XLIX. 

 1900, p. XI-XXIX. 



358. — Id. vom 21. Januar 1908. Ibid. LVII. 

 1908, p. XVII— XVIII. 



359. — Brassó vidékéről. Vadászlap. XVil. 

 1896, p. 185. 



360. Cabanis J. Bemerkung über v. Csató's 

 Lanius Homejcrl Journal für Ornith. 

 XXXIII. 1885, p. 97, 98. 



361 Cerva F. A. Über das Brutueschäft des 



Tamarisken-Rohrsängers, Lnsciniola me- 



lanopogon Temm. Zeitschrift für Oologie. 



II. 18!:2, p. 13, 14, 17. 

 362. Cerva F. A. Az Asio accipilrinus Pau,. 



költö madár Magyarországon. Aquila. III. 



1896, p. 224-226. 

 363 — — - Asio accipitrinus Pall. Brutvogel 



in Ungarn. Ibid. III. 1896, p. 224-226. 



364. — — Kleinere Mitteilungen aus meinen 

 Beobachtungen im Frühjahre 1898. Zeit- 

 schrift für Oologie. VIII. 1898, p. 25,26. 



365. — — Notizen aus Ungarn. Ibid. VIII. 



1898, p. 37, 38. 



366. — — OrtygometrapygmaeaNAUM. Aquila. 

 VI. 1899," p. 81—85 



367. — — A fülemile- sitke(Calamodus mela- 

 nopogon Temm.) fészkeléséröl. A Ter- 

 meszét. IV. 1901, IX sz., p. 8, 9. 



368. — — A kis vízicsibéről. Zoológiai La- 

 pok 111 1901, p. 53. 



369. — — Adatok a fészkelés biológiájához. 

 A Természet. IV. 1901, XIII. sz. p. 8, 9. 



370. — — Három nap a velenczei tavon 



1905. tavaszán. Aquila. XII. 1905, p. 

 310, 311 



371. — — Drei Tage am Velenczeer See 

 im Frühjahr 1905. Ibid. XII. 1905, p. 

 310, 311. 



372. — — Der rotfüssige Stelzenläufer (Hi- 

 mantopus himantopus L.). Mitteil, des 

 öst. Reichsbundes f. Vogelkunde, Wien, 



V. 1905, p 67, 68. 



373 — — Nidologiai és oologiai megfigye- 

 lések. Aquila. XIV. 1907, p. 211-215. 



374 — — Nidologische und oologische Be- 

 obachtungen. Ibid. XIV. 1907, p. 211 

 —215. 



375. Cesarie Gj. Pmljetni prolaz sljuka na- 

 Simi krajevi. Lov. Rib. Viestnik. XII. 

 1903, p. 48. 



376. Chernél I. Itt vannak ők. Ibid. III. 1882, 

 p. 346, 347. 



377. Az első szalonkák. Ibid. V. 1884, 



p. 91. 

 378. A hosszúcsőrűek Ibid. V. 1884, 



p. 419, 420. 

 379. A Kis-Kárpátokból.Ibid.VL1885, 



p. 77-79. 



380. — — Az erdei szalonka költéséhez. Ibid. 

 VI 1885, p. 237, 238. 



381. — — Az őszi szalonkaidényről. Ibid. 



VI. 1885, p. 414, 415. 



