im 



665. Doming H. dr. Oriiithologiai apróságok. 



Ibid. XI. 1909, p. -237, 238. 

 666. A dunarécze lijabb előfordulása. 



Ibid. XII. 1910, p. 10. 



667. — — Ornithologiai apróságok Ibid. XII. 

 1910, p. 140, 141. 



668. Dragoner B. Szalonkák vándorlása. Ibid. 

 XII. 1910, p. 68. 



669. Dresser H. E. A History of the Birds of 

 Europe. Vol. I-VIII. 1871—1881. Vol. 

 IX. Suppi. 1895 1896. 



670. Droste-Hülshoff. Vogelschwärme in Un- 

 garn. Der Zoologische Garten. XVI. 1875, 

 p. 396. 



671. Seidenschwänze. Waidmauns Heil. 



XXIV. 1904, p. 181. 

 672- Dvorzak S. D. Prezimljenje sljuke. Lov. 



Rib. Viestnik. XIX. 1910, p. 35. 



673. Dubinieyitz 0. Adler. Weidmanns Heil. 

 XIV. 1894, p. 37. 



Dnlácska G. & Gerlóczy. Budapest és 

 környéke etc. v. Frivaldszky J. 



674. D. Seltene Jagdbeute. Karpathenpost. 

 IX. 1888, 18. sz. 



675. — d — Béllyei megfigyelések. Állatvéde- 

 lem. Vn. 1910, p. lU. 



676. D.B.Bárczán. Zoológiai Lapok IX. 1907, 

 p. 114. 



677. Die Jagdleitung. Seltenes Weidnianns- 

 glück. Waidmanns Heil. XXV. 1905, 

 p. 117. 



677a. D. G. A nagy kakas megszólalt. Vadász- 

 lap I. 1880, p. 167. 



678. D. Gy. Szárnyasok világa az Akiuna 

 mellékén. Vadászlap. XXIV. 1903. p. 

 368, 369. 



679. D. Bed. Die Storche. Der Waidmann, 

 m. 1872, p. 15. 



680. — Da li prezimjele u nasili prve prolesuse 



sljukeV Lov. Rib. Viestnik. XV. 1906, p. 47. 



681. — Da li sljuke i kod nas gnjezde i 

 prezimuju. Lov. Rib. Viestnik. VII. 1898, 

 p 24, 36. 



682. — Daru-vadászat. Vadászlap. XII. 1891, 

 p. 149. 



683. — Darvak Szlavóniában. Ibid. XXIV. 

 1903, p 123. 



684. — Der grosse Trappe. Otis major Bkehm. 



Magyarhoni Természetbarát. 1. 1857, 

 p. 89-91. 



685. — Der Rcilier. Der Waidmann. 1 1870 

 p. 13. 14, 19 20 



686. — Delkováczon. Vadászlap. XVII. 1895, 

 p. 38. 



687. — Die Dürre und der Storch im Jahre 

 1863 und 1894. Aquila. L 1894, p. 

 166-168. 



688. — Die ersten Schnepfen. Waidmanns 

 Heil. XI. 1891, p. 104. 



689. — Die ersten Waldschnepfen. Österrei- 

 chische Forst- und Jagdzeitung. XXIII. 

 1905, p. 112. 



690- — Die Langschnäbler sind da. Waid 

 manns Heil. XV. 1895, p. 94. 



691. — Dolaziik sljuka. Lov. Rib. Viestnik. 

 vm. 1899, p. 48, 136. XVI. 1907, p. 48. 

 XVm. 1909. p. 118. 



692 Ebenhöch F. Die Vögel des Koronczoer 

 Weichbildes. Korrespondenzblatt d. Ver. 

 f. Naturkunde zu Presburg. U. 1863, 

 p. 91-95. 



693. Ehmke A. Beschreibung einiger neuer 

 Lerchenarten aus den .Museen von Sara- 

 jevo u. Budapest. Annales bist. nat. Musei 

 Nation. Hungarici. II. 1904,p. 296—301. 



694. Einödy I. Természethistória. Első rész: 

 Az állatok országa. 1809. II. kiad. 1818. 



695. Endre A. Gyűrűs sirály. Zoológiai Lapok. 

 XH. 1910, p. 71. 



696. Entz G. dr. Jelentés az állattani osztály- 

 ról. Lrdélyi Múzeum. H. 1875, p. 56 — 58. 



697. Id.Orvos.Term.Tud. Értesítő. XII. 



1887. II. Term. Tud. szak., p. 221—223. 



698 — — A zoologia haladása Magyarorszá- 

 gon az utolsó 20 év alatt. Természetiud. 

 Közlöny. XXI. 1889, p. 521—530. 



699. Erti G. Nidologia et Oologia. Aquila. 

 IV. 1897, p. 155-158. VHI. 1901, p. 

 165-172. 



700. — — Fehérszárnyú pacsirta Liptó-Uj vár 

 környékén. Ibid. VL 1899, p. 326. 



701. — — Die Spiegellerche in der Umge- 

 bung von Liptó-Ujvár. Ibid. VI. 1899. 

 p 326. 



701a. — — Az erdei szalonka fészkelése. 

 Ibid. IX. 1902, p. 230. 



702. — — Zum Brüten der Waldschnepfe. 

 Ibid. IX. 1902, p. 230. 



703. Madárvonulás a magaslatokon át. 



Ibid. IX. 1902, p. 231. 



