275 



904. Gaál I. dr. Anyáskodó gólyatestvér. Ibid. 

 XVI. 1909, p. 284. 



905. — — Mutterstelle vertretendes Storch- 

 geschwisterpaar. Ibid. XVI. 1909, p. 284. 



90(). Gabnay J. A madarak vonulása és az idő- 

 járás. Termcszeltud. Közi. XXXV. 1903, p. 

 47, 48. Vadászlap. XXIV. 1903, p. 88, 89. 



907. Gätke H. A vonulási röpülés sebessége és 

 magassága. Aquila. I. 1894, p. 132—184. 



908. — — Geschwindigkeit und Höhe des 

 Zugfluges. Ibid. I. 1894, p. 132-134. 



908 a. (íarairáek J. Seltenheiten. Waidmanns 

 Heil. XXIV. 1904, p. 68. 



909. Garai A. Vadászati tudósítás. Zoológiai 

 Lapok. XH. 1910, p. 223. 



910. Gáthi I. A természet históriája, melyben 

 az ásványoknak, plántáknak és az álla- 

 toknak három világa, azoknak megismer- 

 tető bélyegeivel stb. magyar nyelven 

 először adatik. 1795. 



911. Gebell J. A kakukról (Cuculus canorus 

 L.). Aquila. XI. 1904, p. 377-379. 



912. — — Über den Kukuk (Cuculus cano- 

 rus L.). Ibid. XI. 1904, p. 377-379. 



913. Megfigyelések. A Természet. VII. 



1904, p. 154. 

 914. Adatok a kakuk költéséhez. Aquila. 



XH. 1905, p. 338, 339. 



915. — — Beobachtungen über das Brut- 

 geschäft des Kukuks. Ibid. XH. 1905, 

 p. 338, 339. 



916. Geisinger J. Vadhattyú. Vadász- és Ver- 

 senylap. XV. 1871, p. 38, 39. 



917. — — Vándor vizimadaraink az Al- 

 Dunán. Ibid. XV. 1871, p. 133, 139 140, 

 143, 144. 



918. — — Temesmegyéből. Vadászlap. II. 

 1881, p. 430. 



Gerlóczy és Diilácska, v. Frívaldszky J. 



919. Geröfy Gy. A fakókeselyű nálunk. Va- 

 dászlap. II. 1881, p. 214. 



920- Gesztes L. Adatok a szalonkavonulás- 

 hoz. Ibid. XVHI. 1897, p. 171. 



921. Geyer G. Gy. Adalékok Rozsnyó vidéké- 

 nek faunájához s flórájához és lebtani 

 töredékek. A magyar Orvosok és Ter- 

 mészetvizsgálók 1868 aug. 21 — 29. Eger- 

 ben tartott XHI. nagy gyűl. műnk. 1869, 

 p. 239-249. 



922 Geyr H. v. Schweppenburg br. Ne- 

 ophron percnopterus in Slavonien. Ornith. 

 Jahrbuch XXI. 1910, p. 190. 



923. Glück H. Numenius tenuirostris Vieill. 

 in Ungarn erlegt. Ibid. IV. 1893, p. 164. 



924. Glück J. Hat napa Dunán.Vadászlap. XVI. 



1905, p. 278 etc. 485. 



925. Golub J. Schnepfe mit Anhängsel. Waid- 

 manns Heil. XVHI. 1898, p. 15. 



926. — — Prve sljukeV Lov. Rib. Viestnik. 

 X. 1901, p. 131. 



927. — — Naprvejesenskesljuke. Ibid. XHI. 

 1904, p. 143. 



928. Goszleth E. Megfigyelések. A Természet. 

 VII. 1904, p. 118. 



929. Gozsdu E. Délmagyarországi szalonka- 

 vadászatok. Vadászlap. XI. 1890, p. 

 143, 144. 



930. Gömöry F. Vadászujdonságaink. Va- 

 dász- és Versenylap. XVI. 1872, p. 297. 



931. Görgey. Sátoraljaújhely. Zoológiai Lapok. 

 XH. 1910, p. 68. 



932. Graf A. Frühe Schnepfen. Waidmanns 

 Heil. XVH. 1897, p. 101, 102. 



933. Graff J. Vom eisernen Tor. Ibid. XVII. 

 1897, p. 83. 



934. Aus Orsova. Ibid. XVII. 1897, 



p. 114. 



935. Greisiger M. dr. Szepesbéla s környéké- 

 nek madarai. A Magyarorsz. Kárpátegye- 

 sület Évkönyve. XI. 1884, p. 47—69. 



936. — — Die Vögel von Béla und Umge- 

 bung. Ibid. XI. 1884, p. 70 etc. 



937. — — A madarak költözése Szepesvár- 

 megyében. Szepesi Emlékkönyv. 1888, 

 p. 137. etc. 



938. — — Seltene Vögel am Fussed. „Hohen 

 Tátra". Karpathen-Post. IX. 1888, 18. sz. 



939. Greschik J. dr. Nucifraga caryocatactes. 

 Aquila. XIII. 1906, p 218, 219. 



940. Sturnus vulgaris. Ibid. XHI. 1906, 



p. 222. 

 941. — — Emberiza calandra. Ibid. XIII. 



1906, p. 222. 



942. Olivicola riparia. Ibid. XHI. 1906, 



p. 222. 



943. — — Turdus pilaris nyári előfordulása. 

 Ibid. XHI. 1906, p. 222. 



944. — — Vorkommen von Turdus pilaris im 

 Sommer. Ibid. XHI. 1906, p. 222. 



945. — — Turdus pilaris (L.) nyári előfor- 

 dulása. Ibid. xr\'. 1907, p. 338. 



946. — — Vorkommen von Turdus pilaris L. 

 im Sommer. Ibid. XW. 1907, p. 338. 



35* 



