281 



113"). Hennán 0. Szárnyas veiiclégüiik. Ter- 

 iiiészettud. Közi. XX. 1888, p. 209—222. 



1136. — — Helyreigazítás. Természetrajzi 

 Füzetek. XI. 1887/88. Budapest 1888, 

 p. 164. 



1137. — — A pusztai talpastyúk és a madár- 

 vonulás. Természettud. Közlöny. XXI. 

 1889, p. 18—21. 



1138. — — A madarak megfioyeléséről. Ibid. 

 XXI. 1889, p. 199—206! 



1139. Petényi J. S. Budapest 1891, p. 



45 — 79. A kék vércse. Petényi hátra- 

 hagyott iratai alapján földolgozta De. 

 Taubcher Gy. és Chernél I. 



1140. J. S. V. Petényi. Budapest 1891, 



p. 47 — 87. Der Rotínssfalke. Aus dem 

 handschriftlichen Nachlasse des J. S. v. 

 Petényi, bearbeitet von Dr. J. Tauscher 

 und Step. v. Chernél. 



1141. — — Egy ósniocsárról. Természettud. 

 Közlöny. XXIII. 1891, p. 1—11. 



1142. — — A madarak költözése. Az első 

 megérkezés idejéről Magyarországon. 

 Ibid. XXIIl. 1891. Pótfűz., p. 97-117. 



1143. — — Über die ersten Ankunftszeiten 

 der Zugvögel in Ungarn. 1891. 



1144. - — A füsti fecske (Hirundo rustica L.) 

 tavaszi vonulásáról. Aquila. I. 1894, p. 

 9-28. 



1145. — ~ Der Friihlingszug der Rauch- 

 schwalbe — Hirundo rustica L. Ibid. I. 

 1894, p. 9—28. 



1 146. — — A füsti fecske nagy útjáról. Ter- 

 mészettud. Közlöny. XXVI. 1894, p. 

 113, 114. 



1147. — — A vonulási röpülés sebessége és 

 magassága. Aquila. I. 1894, p. 135, 136. 



1148. — — Geschwindigkeit und Höhe des 

 Zugfluges. Ibid. I. 1894, p. 135, 136. 



1149. — — A madárvonulás elemei Magyar- 

 országon 1891-ig. Hpest 1895. 



1150- — — Die Elemente des Vogelzuges in 

 Ungarn bis 1891. Bpest 1895. 



1151. — — A füsti fecske — Hirundo rustica 

 L. — tavaszi vonulása. Erdészeti Lapok. 

 XXXIV. 1895, p. 628-660. 



1152. — - A füsti fecske teleléséhez. Aquila. 

 II. 1895, p. 88 



1153. — — Zur Überwinterung der Rauch- 

 schwalbe. Ibid. II. 1895, p. 88. 



1154. — — A gólya vonulása általános szem- 

 pontból. Ibid 11. 1895. p. 167-171. 



.•\(iuila XX. 



1155. Hennán 0. Der Zug des Storches vom 

 universalen Standpunkte. Ibid. II. 1895, 

 p. 167—171. 



1156. — — Eies határok és látszólagos meg- 

 késések, ezek jelentősége a madarak 

 tavaszi vonulásában. Ibid. III. 1896, p. 

 1-6 



1158. — — Scharfe Grenzen und scheinbare 

 Verspätungen; ihre Bedeutung für den 

 Frühlingszug der Vögel. Ibid. HI. 1896, 

 pag. 1—6. 



1159. — — A vándormadarak repülési magas- 

 ságáról. Természettud. Közlöny. XXVIII. 



1896, p. 606. 



1160. A vonuló madarak érkezési idejére 



vonatkozó adatok ingadozása. Aquila. IV. 



1897, p. 159. 



1161. — — Francziaország és a madárvonu- 

 lás. Ibid. IV. 1897, p. 39—43. 



1162. La France et la migration des 



Oiseaux. Ibid. IV. 1897, p. 39—43. 



1163. Eszaknémetország madárvonulá- 

 sánakjelenlegi sarkpontja. Ibid. IV. 1897, 

 p. 230—253. 



1164. — — Der gegenwäriige Angelpunkt 

 für den Vogelzug in Norddeutschlaud. 

 Ibid. IV. 1897. p. 230-253. 



1165. — — Csehország vonulási adatainak 

 bírálata. Ibid. IV. 1897, p. 193—197. 



1166. — — Rezension der Zugsdaten aus 

 Böhmen. Ibid. IV. 1897, p^ 193—197. 



1167. A madárvonulásról. Ibid. V. 1898, 



p. 294-296. 

 1168. Über den Vogelzug. Ibid. V. 



1898, p. 294—296. 



1169. A madárvonulásról positiv alapon. 



Ibid. VI. 1899, p. 1—41. 



1170. — — Vom Zuge der Vögel auf posi- 

 tiver Grundlage. Ibid. VI. 1899, p. 

 1—41. 



1171. — — A madarak hasznáról és káráról. 

 Bpest 1901. II. kiadás. 1903. IH. kiadás. 

 1908. 



1172. — — A tarvarjú (Geronticus eremita) 

 emléke Magyarországon. Aquila. X. 1903, 

 p. 35 — 65. 



1173. DerKahlrabe(Geronticus eremita), 



sein Denkmal in Ungarn. Ibid. X. 1903, 

 p. 25-65. 



1174. — — Visszapillantás a Magyar Orni- 

 thoiogiai Központ tíz esztendei működé- 

 sére. Ibid. X. 1903, p. 1—34. 



3G 



