299 



1846. Marék M. Zum Sclinepfenzuge an der 1864. 

 Adria und Donaustrasse im Frühling 



1903, Ibid. IV. 1904, p. 161 — 164. 



1847. - — Vom Wacliteizug an der Ost- 

 liiiste der Adria. A. Hugos Jagdzeitung. 1865 

 XLVII. 1904, p. 289 -294. 



1848. — — Der Vogelzug u. der Luftdruck. 

 St. Hubertus. XXII. 1904, p. 227—229. 



1849. Zum Herbstzuge der Wald- 1866 



Schnepfe. Ibid. XXII. 1904, p. 629-631- 



1850. — — Iz rodnoga kraja. Lov. Rib. 

 Viestnik. XIII. 1904, p. 97-101. 



1851. Id. Ibid. XIV. 1905, p. 49-54, 1867, 



88, 89. 



1852. — — Vom Schnepfenzug im Früliling 1868. 



1904, A. Hugos Jagdzeitung. XLVIII. 



1905, p. 161-166. 1869. 

 1853. Der Vogelzug in der zweiten 



Aprilhälfte 1905. Ibid. XLVIII. 1905, 1870. 

 p. 311, 312. 



1854. Eintluss von Wind luid Wetter 



auf den Vogelzug. Ornitii. Jahrbucli. 1871 

 XVII. 1906, p. 81-136, 161—199. 



1855. — — Die Ersten. A. Hugos Jagdzei- 

 tung. LI. 1908, p. 139—143. 1872. 



1856. — — Jagdliches und Ornithologisches 



aus der „Senjska draga". Der Jagd- 1873 

 freund. VIII. 1908, p. 5—8. 



1857. Wachteln im Februar. Ibid. VIII. 



1908, p. 236. 1874 



1858. — — Einfluss von Wind und Wetter 

 auf den Vogelzug. (Eine Entgegnung.) ' 

 Glasnik hrvatskoga narav. druztva XX. 1875 

 1908, p. 270-295. i 



1859. — — Wann ziehen im Herbst unsere 1876. 

 Wachteln weg? Ibid. XXII. 2. 1910, 



p. 27—33. j 



1860. Marg:üT. Budapest állattani tekintetben. 1877, 



V. FrIV.4LÜ8ZKY J. 



1861. .Markovics J. N. Hypomnemaia de pe- 1878, 

 regriiiatione animalium. 1802. 



1862. Marscliall A. F. gr. és Pelzeln A. Ornis 

 Vindobonensis. Die Vogelwelt Wiens 1879. 

 und seiner Umgebungen mit einem An- 

 hang: die Vögel des Neusiedler-Sees. 1880. 

 1882. 



1863. Marsili A. F. gr. Danubius Pannonico- 1881. 

 niysicus, hydrographicis liistoricis, phy- 



sicis perlustratus et in se\ Tomo diges- 1882. 

 tus. Tom. V. Aves aquaticae circa Da- 

 nubium et Tibiscum viventes. 1726, p. 1883. 

 1-154. l 



MarsiH A. F. gr. Description du Danube 

 depuis la iiiontagnede Kalenbergjusqu'au 

 confluant de la rivière Jantra dans la 

 Bulgarie. 1744. 



ÍHártonfFy L. A szénczinegék családi 

 életéből. Aquila. XVI. 1909, p. 279, 280. 

 Aus deiu Familienleben der Kohl- 

 meisen. Ibid. XVI. 1909, p. 279, 280. 



Mártonfi L. dr. Sirályok és hattyiík az 

 erdélyi részben. Orvos-Természettud. 

 Értesitö. VII. 1882. II. Természettud. 

 Szak., p. 159, 160. 



Matolaí E. Tudósítás. A Természet. lY. 

 1901. XVI. sz., p. 10. 



— — Megfigyelés fecskékről. Ibid. IX. 

 1905, p. 71. 



— — Az erdei szalonka költési ide- 

 jéről. Vadászlap. XXVII. 1906, p. 248. 



Matter K. A madárvilág kalendáriuma. 

 Ibid. XIX. 1898, p. 116-118, 155— 

 158, 199, 200. 



Mauks V. Madárvonulási adatok Ve- 

 reskőről (Gömör m.). Aquila XVI. 1909, 

 p. 313. 



— — Vogelzugsdaten aus Vereskő 

 (Kom. Gömör). Ibid. XVI. 1909, p. 313. 



Medi'eczky I. ßitkabb madárvendég 

 hazánkban. Természettud. Közlöny. XXI. 

 1889, p. 514. 



Korai és késői vonulás és költés 



1890-ben. Ibid. XXIII. 1891. p. 216, 

 217. 



— — Egy kis ragadozó. Ibid. XXIII. 

 1891, p. 217. 



Ornithologiai megfigyelések 1891- 



ben Ungvárott. Ibid. XXHI. 1891, p. 

 646. 



— Id. 1892. Ibid. XXV. 1893. Pót- 

 füzetek, p. 178 180. 



— — A Loxia bifasciata és rubrifas- 

 ciata hazánkban. Aquila. II. 1895, p. 

 85, 86. 



Loxia bifasciata und rubrifasciata 



in Ungarn. Ibid. H. 1895, p. 85, 86. 



— — Serinus hortulanus télen. Iljid. 

 III. 1896, p. 232. 



— — Serinus hortulanus im Winter. 

 Ibid. HI. 1896, p. 232. 



— — Ciconia cioonia L. Ibid. XI. 1904, 

 p. 383. 



Melczer Gy. Vadgalambok. Zoológiai 

 Lapok. X. 1908. p. 38. 



38* 



