336 



Reichei, (1883) a gerincesek szájmirigyei- 

 nek morfológiájával foglalkozva, kiemeli, hogy 

 már az amphibiáktól kezdve mindegyik mi- 

 rigyben két különböző sejtalak van, melyek 

 között átmenetek találhatók, különböző mű- 

 ködési stádiumok. A kigyók méregmirigyével 

 serosus mirigy lép fel. A hazai sauriusoknál 

 a következő mirigyek vannak: ajakalatti-, 

 nyelvalatti- és nyelvmirigy. A uy elvalatti mi- 

 rigy összetett csöves szerkezetű. A kígyóknál 

 mellső páros és hátsó páratlan nyelvalatti 

 mirigyet különböztet meg. A hátsó páratlan 

 megfelel szerinte a többi reptilia nyelvalatti 

 mirigy hátsó részének. A madaraknál Meckel 

 álalatti mirigy elnevezését nem tartja meg, 

 hanem ezt a mirigyet nyel vaiai tinak nevezi. 

 Az emlősök álalatti mirigye az alsóbb állat- 

 osztályok számos apró mirigye közül csupán 

 egynek egynek felel meg. Ranvier (1884, 1887) 

 szerint a madarak nyálmirigyei összetett csö- 

 ves mirigyek. Egy részüknél nyálkasejtek fal 

 melletti maggal, más részüknél szemcsés sej- 

 tek gömbölyű maggal fordulnak elő. Kevert 

 mirigyek a madaraknál nincsenek. A tyúk 

 nyelvében nyálkamirigyeken kívül olyanokat 

 is ír le, melyekben szemcsés sejtek vannak, 

 az emlősök parotisához hasonlóan. A két 

 mirigyféleség felépítése azonban egyforma. 

 A tyúk parotisa szemcsés kehelysejtekből áll 

 (azonban csak egy sejtféleség), ilyen értelem- 

 ben t. k. kevert jellegű mirigy, de nem felel 

 meg az emlősök parotisának (Oppei, 1900 után). 

 Gadpp (1888 1 a gerincesek száj- és orrüregi 

 mirigyeinek idegellátásáról írott igen érdekes 

 tanulmányában a madarak szájmirigyeit a 

 következőkép osztja be: 1. Szájzúgmirigy. 

 2. Glandulae palatinae mediales. 3. Glandulae 

 palatinae laterales. 4. Glandula submaxillaris 

 anterior. 5. Glandula sublingualis (submaxil- 

 laris posterior). 6. Glandulae linguales. A 

 sauriusok alsó állkapcsán s nyelvén : Gl. la- 

 biales inferiores, — sublinguales, — linguales. 

 A madarak mellső állkapcsi mirigye s a sau- 

 riusok nyelvalatti mirigye homológok. A ma. 

 darák hátsó nyelvalattí mirigye új szerzemény, 

 a nyelvről lekerült mirigyrésznek tekintendő. 



Emlősöket nem vizsgált, azonban gianduia 

 submaxillarisukat és — sublingualisukat a 

 reptiliák nyelvalatti mirigyeivel homológoknak 



RmcHEL (1883) mit der Morphologie der Mund- 

 höhlendrüsen sich beschäftigend hebt hervor, 

 dass schon von den Amphibien an in jeder 

 Drüse zwei verschiedene Zellformen vor- 

 kommen, zwischen welchen Übergänge zu 

 finden sind, verschiedene Funktionsstadien. 

 Mit der Giftdrüse der Schlangen erscheint 

 eine seröse Drüse. Bei den einheimischen 

 Sauriern finden sich folgende Drüsen : Unter- 

 lippen-, ünterzungen- und Zungendrüsen. Die 

 Unterzungendrüse ist zusammengesetzt tubulös. 

 Bei den Schlangen unterscheidet er vordere 

 paarige und hintere unpaare Unterzungen- 

 drüsen. Die hintere unpaare entspricht nach 

 ihm dem hinteren Teil der UnterzungendrUse 

 der übrigen Reptilien. Bei den Vögeln hält er 

 Meckels Benennung Unterkieferdrüse nicht 

 bei, sondern nennt diese Drüse Unterzungen- 

 drüse. Die Unterkieferdrüse der Säuger ent- 

 spricht unter den vielen kleinen Drüsen der 

 niederen Tierklassen nur je einer. Ranvier 

 (1884, 1887) nach sind die Speicheldrüsen 

 der Vögel zusammengesetzt tubulöse Drüsen. 

 Bei einigen kommen Schleimzellen mit wand- 

 ständigem Kern, bei anderen granulierte Zellen 

 mit rundem Kern vor. Gemischte Drüsen 

 sind bei den Vögeln nicht. In der Zunge des 

 Huhnes beschreibt er neben Schleimdrüsen 

 auch solche, in welchen granulierte Zellen, 

 ähnlich der Parotis der Säuger, vorkommen. 

 Der Bau der zweierlei Drüsenarten ist jedoch 

 derselbe. Die Parotis des Huhnes besteht aus 

 granulierten Becherzellen (aber nur eine Zell- 

 art), in diesem Sinne ist sie eigentlich eine 

 gemischte Drüse, aber sie entspricht nicht 

 der Säugerparotis. (Nach Oppel 1900.) Gaüpp 

 (1888) teilt die Mundhöhlendrüsen der Vögel 

 in seiner sehr interessanten Arbeit über die 

 Nervenversorgung der Mund- und Nasen- 

 höhlendrüsen der Wirbeltiere folgendermassen 

 ein : 1. Mundwinkeldrüse. 2. Glandulae pala- 

 tinae mediales. 3. Glandulae palatinae laterales. 

 4. Glandule submaxillaris anterior. 5. Glan- 

 dula sublingualis (submaxillaris posterior). 

 6. Glandtdae linguales. Am Unterkiefer und 

 Zunge der Saurier : Gl. labiales inferiores — 

 sublinguales — linguales. Die vordere Unter- 

 kieferdrüse der Vögel und die Unterzungen- 

 drüse der Saurier sind einander homolog. 

 Die hintere Unterzungendrüse der Vögel ist 

 eine neue Erwerbung, sie ist eine von der 

 Zunge hinuntergeratene Drüsenpartie. Säuge- 



