387 



tartja. A madarak szájniirigyci nem homoló- 

 gok a kígyók méregmirigyével. 



Batblli és GiAcoMiNi (1889) a madarak nyál- 

 mirigyeit öt tipusba osztották: 1. Egyszerű 

 tömlők. 2. Egyszerű csöves mirigyek külön 

 kivezető csatorna nélkül. 3. Aggregált csöves 

 mirigyek, külön kivezető csatorna nélkül. 4. 

 Hosszúcsöves mirigyek, külön kivezető csa- 

 tornával, ő. Aggregált csöves mirigyek, közös 

 gyűjtő csatornával. Szerintök a nyálmiri- 

 gyek sejtjei Ranvier nézetével szemben tisztán 

 nyálkasejtek. Giacomini (1890) egy másik mun- 

 kájában az előbbi 5 tipust Flrmming mirigy- 

 beosztása szerint 3 tipusba olvasztja : 1. Egy- 

 szerű csöves mirigyek. 2. Egyszerű csöves 

 mirigyek elágazva vagy nem. 3. Összetett csöves 

 mirigyek közös gyűjtő csatornával. Összetett 

 csövű gyűjtő csatornás mirigy a magtörő 

 pinty és zöldharkály álalatt : mirigye. Kétféle 

 sejtet ismer, nyálkasejteket és szemcsés sej- 

 teket, ezt a kettőt azonban egy és ugyanazon 

 mirigysejt különböző működési stádiumának 

 tartja. Szemcsés sejtek a tyúknál főleg az 

 alsó mellső nyelvmirigyben vannak. Ranvier 

 kevert elemeit a parotison kívül a mellső 

 szájpadmirigyben is megtalálta. Batelu (1890) 

 a gázlók, majd a sarlós fecske mirigyeivel 

 foglalkozott tüzetesebben. A gázlóknál egyes 

 változatok a csőr alakjának különbözőségéből 

 magyarázhatók. A Cypselus apus mirigyei csö- 

 vesek, külön kivezető csatorna nélkül. Gadow 

 (1891) rövides makroszkopikus leírást ad a 

 madarak száj m irigyeiről Majdnem kizárólag 

 nyálkamirigyek, csak ritkán fermentumképzők. 

 Kisebb tüszőkön "kívül vannak: 1. Folliculi 

 linguales, egyszerű csöves zsákocskák a nyelv 

 oldalain. 2. Gl. submaxillares s. gulares össze- 

 tett mirigyek, több kivezető csatornával a két 

 alsó állkapcsi ág között. 3. Gl. sublinguales, 

 összetett mirigyek, melyek a nyelv alatt oldalt 

 vagy a nyelvcsont szarvai mentén fekszenek, 

 mindegyikük egy kivezető csatornával. A har- 

 kályoknál igen nagyok. Gl. parotides összetett 

 mirigyek, hosszabb-rövidebb csatornával. 



Cholodkowsky (1892) a gianduia parotist, 

 minthogy a vizsgálatok kiderítettek, hogy 

 Aquila XX. 



tiere untersuchte er nicht, aber er hält ihre 

 Glandula submaxillaris und sublingualis mit 

 der Unterzungendiüse der Reptilien für homo- 

 log. Die Mundhöhlendrüsen der Vögel sind 

 mit den Giftdrüsen der Schlangen nicht 

 homolog. Batelli und Giacomini (1889) teilten 

 die Speicheldrüsen in 5 Typen : 1. Einfache 

 Schläuche. 2. Einfache schlauchförmige Drü- 

 sen, ohne separaten Ausführungsgang. 3. 

 Aggregierte schlauchförmige Drüsen, ohne 

 separaten Ausführungsgang. 4. Verlängerte 

 schlauchförmige Drüsen mit separatem Aus- 

 fürungsgang. 5. Aggregierte schlauchförmige 

 Drüsen mit gemeinschaftlichem Sammelkanal. 

 Laut ihnen sind die Zellen der Speichel- 

 drüsen gegen Ranvier reine Schleimdrüsen. 

 Giacomini (1890) bringt in einer anderen Arbeit 

 die früheren 5 Typen nach der Drüsen- 

 einteilung Flemminqs in 3 Typen zusammen. 

 1. Einfache schlauchförmige Drüsen. 2. Ein- 

 fache schlauchförmige Drüsen verzweigt oder 

 nicht. 3. Zusammengesetzte schlauchförmige 

 Drüsen mit gemeinschaftlichem Sammelkanal. 

 Zusammengesetzte schlauchförmige Drüsen 

 mit Saiiimelkaiial sind die Unterkieferdrüsen 

 vom Kernbeisser und Grünspecht. Er kennt 

 zweierlei Zellen, Schleimzellen und granulierte 

 Zellen, diese beiden hält er aber für ver- 

 schiedene Funktionsstadien ein und derselben 

 Drüsenzelle. Granulierte Zellen finden sich 

 beim Huhne besonders in der unteren und 

 vorderen Zungendrüse. Er fand die gemischten 

 Elemente Ranviers ausser der Parotis auch 

 in der vorderen Gaumendrüse. Batelli (1890) 

 befasste sich eingehender mit den Drüsen 

 der Watvögel und des Turmseglers. Bei den 

 Watvögeln erklären sich einzelne Abweichun- 

 gen aus der Verschiedenheit der Schnabel- 

 formen. Die Drüsen von Cypselus apus sind 

 schlauchförmig, ohne separaten Ausführungs- 

 gang. Gadow (1891) gibt eine kurze makro- 

 skopische Beschreibung der Miindhöhlendrüsen 

 der Vogel. Sie sind fast ausschliesslich Schleim- 

 drüsen, nur ausnahmsweise Fermente bildend. 

 Ausser kleineren Follikeln sind : 1. Folliculi 

 linguales, einfache schlauchförmige Säckchen 

 an der Seite der Zunge. 2. Gl. submaxUlaris 

 s. gulares, zusammengesetzte Drüsen mit 

 mehreren Ausführungsgängen zwischen den 

 beiden Unterkieferästen. 3- Gl. sublinguales 

 zusammengesetzte Drüsen, welche seitlich 

 unter der Zunge oder an den Zungenbein- 



43 



