348 



mirigytömlöt találunk egy síkban. Hogy a 

 nyaktekercsnél több mirigycső van, haránt- 

 metszetek is bizonyítják. Egyes példányoknál 

 azt találtain, hogy bizonyos helyeken több 

 mirigytönilő függ egymással össze, haránt- 

 metszeiben nagyobb csatorna tűnik elő. Az 

 egyes tömlőket kötőszövet választja el egy- 

 mástól, melyben rugalmas rostok, izomrostok, 

 véredények láthatók. A tömlők nem mindig 

 egyenes lefutásnak, hanem gyakran hajlítot- 

 tak, a t. k.-i csőből apró mellékágak, csö- 

 vecskék ágaznak szét, melyek az elválasztó- 

 sejteket tartalmazzák. A tömlő lefutásának 

 hátsó részében helyenként többszörös elága- 

 zások is láthatók. így van ez az elülső rész- 

 ben, mely szabad szemmel pirosnak látszik. 

 Ezt a részt a továbljiakban is elülső résznek 

 fogjuk nevezni, míg a fehéresnek látszót 

 hátsónak. 



A szabad szemmel fehéresnek látszó rész 

 nem mutat hosszúkás tömlőalakú csöveket, 

 azok inkább bogyószerüek, úgy hossz-, mint 

 harántmetszeteken többékevésbbé gömbö- 

 lyűek vagy hosszúkásak, sokszögletűek, kiseb- 

 bek-nagyobbak. Mindegyik ilyen bogyószeru 

 lebenynek a közepén csatornát látni, mely 

 egyszerűen, néha többszörösen el is ágazhat. 

 Ebbe a csatornába öntik a sejtek váladéku- 

 kat. A váladék mennyiségétől függ gyakran 

 a lebeny alakja, ha sok van belőle, úgy tág 

 a lumen, ha kevés van jelen, akkor inkább 

 összeesik s ilyenkor nem látni oly jól az el- 

 ágazódást. Már emliteltem, hogy néhol a fő- 

 csatorna többszörösen is ágazik el, ilyenkor 

 több kisebb hosszúkás karélyt látni, melyek 

 elsőrendű ágaikkal a főcsatornába nyílnak, a 

 másodrendű ágak az elválasztósejtekhez ve- 

 zetnek, egészen a végrészekig. Itt is kötő- 

 szövet aprózza fel a karélyokat. 



Normális mirigy. 



1. Elülső réaz. 



Hogy meggyőződjem, vájjon az élő sejtben 

 találni-e granulákat, frissen kivágott mirigyből 

 apró darabkákat tettem tárgylemezre. Erős 

 nagyítással megnézve, a sejtekben erősen 

 fénytörő granulákat vettem észre. A mag 



schlauche in einer Fläche. Dass bei den 

 Wendehals mehrere Drüsenschläuche sind, 

 zeigen auch Querschnitte. Bei einigen Exem- 

 plaren fand ich, dass an gewissen Stellen 

 mehrere Drüsenschläuche miteinander zusam- 

 menhängen, an Querschniiten sehen wir einen 

 grösseren Gang. Die einzelnen Schläuche 

 trennt Bindegewebe, in welchen elastische 

 Fasern, Muskelfasern und Blutgefässe vor- 

 kommen. Die Schläuche verlaufen nicht immer 

 gerade, sie sind oft gebogen. Aus dem eigent- 

 lichen Gang zweigen sich kleine Nebengänge, 

 Tubuli ab, welche die sezernierenden Zellen 

 enthalten. Im hinteren Verlaufe der Schläuche 

 sieht man stellenweise auch mehrfache Ver- 

 zweigungen. So finden wir den Bau im vor- 

 deren, mit freien Auge rötlich erscheinenden 

 Teil der Drüse, diesen Teil werden wir im 

 folgendem Vorderen Teil nennen, die weiss- 

 liche Partie Hinteren Teil. 



Die mit freiem Auge weisslich erscheinende 

 Partie zeigt nicht lange, schlauchförmige 

 Röhren, sie sind mehr acinös, an Längs- wie 

 an Querschnitten erscheinen sie mehr-weniger 

 rundlich oder länglich, polygonal, kleiner oder 

 grösser. In der Mitte eines jeden rundlichen 

 acinösen Lappens ist ein Ausführungsgang 

 sichtbar, welcher einfach manchmal auch 

 mehrfach sich verästelt. In diesen Ausfuhrungs- 

 gang giessen die Zellen ihr Sekret. Oft hängt 

 die Gestalt des Lappens von der Sekretmenge 

 ab, wenn viel Sekret vorhanden ist, ist das 

 Lumen weit, wenn wenig, so fällt er mehr 

 zusammen und man sieht dann nicht so deut- 

 lich die Verästelung. Es wurde schon erwähnt, 

 dass an einigen Stellen der Hauptgang sich 

 mehrfach verästelt, in diesem Falle seilen wir 

 mehrere kleine längliche Lappen, welche mit 

 ihren primären Ästen in den Hauptgang mün- 

 den, die sekundären Äste führen zu den 

 sezernierenden Zellen bis zu den Endstücken. 

 Auch hier finden wir Bindegewebe zwischen 

 den Lappen. 



Normale Drüse. 



1. Vorderer Teil. 



Um mich zu überzeugen ob in der leben- 

 den Zelle Granula zu finden sind, legte ich 

 kleinste Teilchen aus einer frisch ausgeschnit- 

 tenen Drüse auf einen Objektträger. Mit star- 

 ker Vergrösserung fand ich in den Zellen 



