354 



azonban még mindig van bennüli granula. 

 Találni egyes lebenyeket, melyeket teljesen 

 kitölti a váladék olyannyira, hogy a sejtekből 

 csak igen lapos rész, a mag s igen keskeny 

 plasmaszegély maradt, melyben élénk piros- 

 szinű granula látható. A magvak itt is inkább 

 gömbölyűek. Egyes helyeken a granulák egy- 

 mással összefolyni kezdenek s kisebb-nagyobb 

 rögök alakjában láthatók. A kész váladék 

 sűrű, fekete rögökkel. 



III. 2'/« órmnl a pilocarpinizálás után. 

 a) Elülső rész. 



A sejtek legtöbb helyen még kisebbek 

 lettek, mint előbb, minden kész váladékukat 

 elbocsátották, a chromotrop színét vették fel. 

 Apró piros granula van bennük, mi mutatja, 

 hogy az új mucinképződés megindult. Valójá- 

 ban tehát a mucinképződés sohasem szünetel. 

 A sejtmagvak gömbölyűek s a bázistól feljebb 

 foglalnak helyet. A legerősebben ért helyeken 

 a sejtek szétesnek, alig ismerhetők fel ilye- 

 neknek. 



6) Hátsó rész. 



Itt is elérte a secretio legnagyobb fokát, 

 a hol nem találjuk a sejteket szétesési pro- 

 cessusban, ott alacsony, piros granulával tömött 

 sejteket találunk. Vagyis itt is mindig találni 

 granulát a sejtekben. A mint ez érett granulák 

 eltávoznak, rögtön nyomukba lépnek az újak. 

 Nagyon tanulságos volt az a preparátumom, 

 melyet Thiazinhraun- Toluidinhlau-iú festettem, 

 itt a váladék és az érett granulák inkább 

 barnára, a még nem érett granulák pedig 

 inkább zöldre festődtek. 



Coccothraustes coceothraustes (L.). 



A mirigy mikroszkopiái képe meglehetős 

 bonyolult szerkezetet mutat. Tulajdonképpen 

 két részből áll, a kettő között szélesebb kötő- 

 szöveti réteg, néhol nyirokcsomóval. A két 

 rész egyező histologiai képet mutat. A mirigy- 

 szövet nagyobb lebenyelu-e oszlik, melyeket 

 kötőszövet választ el egymástól, izom- s rugal- 

 mas rostokkal. Ezeken a lebenyeken belül 

 ismét apróbb csövecskéket látunk, melyeken 



nula verloren, darum aber sind noch immer 

 Granula in denselben zu finden. Es sind 

 einige Lappen, welche vom Sekret ganz erfüllt 

 werden, so, dass von den Zellen nur ein sehr 

 schmaler Teil, der Kern und ein sehr schmaler 

 Plasmasaum übrig blieb, in welchem lebhaft 

 gefärbte rote Granula zu bemerken sind. Die 

 Kerne sind auch hier mehr rundlich. An 

 einigen Stellen beginnen die Granula mit- 

 einander zu verfliessen und sind als grössere 

 oder kleinere Klumpen sichtbar. Das fertige 

 Sekret ist dicht mit schwarzen Klumpen. 



III. 2^/2 Stunden nach der Püocarpinisation. 



a) Vorderer Teil. 



Die Zellen sind meistens noch kleiner ge- 

 worden als vorher, sie haben all ihr Sekret 

 entlassen und färben sich in der Farbe des 

 Chromotrops. Es sind kleine rote Granula 

 darinnen zu finden, welche auf die Neubildung 

 des Mucins hinweisen. Eigentlich ruht also 

 die Mucinbildung niemals. Die Zellkerne sind 

 rund und von der Basis weiter entfernt. An 

 den am stärksten getroffenen Stellen sind die 

 Zellen im Zerfall, man kann sie kaum als 

 solche ansprechen. 



b) Hinterer Teil. 



Auch hier en-eichte die Sekretion ihre 

 höchste Stufe, wo wir die Zellen nicht im 

 Zerfalle beobachten, dort finden wir niedrige 

 mit roter Granula gefüllte Zellen. Also auch 

 hier finden wir immer Granula in den Zellen. 

 Wie sich die reifen Granula entfernen, treten 

 sofort neue an ihre Stelle. Sehr instruktiv 

 war ein Präparat, welches ich mit Thiazin- 

 braun-Toluidinblau färbte, hier wurde das 

 Sekret und die reifen Granula mehr braun, 

 die noch nicht fertigen Granula mehr grün 

 gefärbt. 



Coccothraustes coccothraustes (L.). 



Das mikroskopische Bild der Drüse zeigt 

 einen ziemlich komplizierten Bau. Die Drüse 

 besteht eigentlich aus 2 Teilen, zwischen 

 beiden eine breitere Bindegewebeschicht, hie 

 und da Lymphknoten. Beide Teile zeigen 

 das gleiche histologisciie Bild. Das Drüsen- 

 gewebe teilt sich in grössere Lappen, welche 

 durch Bindegewebe von einander geschieden 

 werden, in welchem Muskel- und elastische 



