361 



Sijlvia nifinria (Bechst.") 



Meglehetős hosszú tömlők, melyek helyen- 

 ként bogyószerű zsákocskáknak adnak helyet. 

 A sejtek alapi részén néhol kosársejteket 

 látni (9. rajz). 



MotaeUla hoarula Penn. 



A mirigy sűrűn egymás mellett álló inkább 

 bogyószern zsákocskából, mint tömlőből áll. 

 melyek egyenként nyílnak a szájüregbe. He- 

 lyenként nagyobb tömeget alkotnak s ilyen- 

 kor azt látni, hogy több mirigy egymásba 

 torkollik. Sejtjeik a már ismert képet a mű- 

 ködés különböző stádiumain mutatják, sok 

 helyütt hólyagalakú sekretio. 



Laniiis collurio L. 



HöLTiNG Lantus excubitornál felső, középső 

 és alsó állalatti mirigyet ír le. Metszeteim 

 igen hosszú tömlőket mutatnak, melyekben 

 az elválasztó csövecskék sugaras irányban 

 helyezkednek. 



Gallus domesticiis. L. 



A mirigy tömlőalakú csövekből áll össze, 

 melyek gyakran igen hosszúak. Néhol látni, 

 hogy 2 — 3 ilyen cső bizonyos helyen egybe- 

 torkollik. A tömlők központi csatornája felé 

 többé-kevésbbé merőlegesen állanak a vála- 

 déktermelő csövecskék, egyesével vagy kette- 

 sével. Heidrich (1908) szerint a főcsőből még 

 zsákszerű kitüremlések (..Primärtubuli") indul- 

 nak ki. HöLTiNG (1912) ilyen elsődleges nagyobb 

 tubulusokat nem talált. Az én preparátumaimon 

 sem láthatók, csak azt látni, hogy a mirigy- 

 csövecskék ágai áthajolnak a mellettük álló 

 niirigycsövecske ágaiba. Az áthajlás helyén 

 szintén hámsejtek láthatók, melyek apróbbak, 

 mint a csövecskékben levők, de szintén nyál- 

 kát termelnek. A csövecskékben csupa nagy 

 s feltűnő magas, váladékkal telt sejteket talál- 

 tam, melyekben az intergranuláris protoplasma 

 hálózat igen sűrű, a váladék azonban nagyobb- 

 részt koagulálva volt, csak finom szemcsé- 

 zett volt a helyén. (18. rajz) Heidrich a sej- 

 tek között ú. n. kosársejteket ir le. Prepará- 

 tumaimon a magvak sötétre festődve élesen 

 válnak el az alattuk levő kötőszövettől, kosár- 

 sejteket a tyúknál nem találtam, ez a meg- 

 figyelésem egyezik HöLTiNo-ével. Az elválasztó 



Sylvia nisoria (Bechst.) 



Ziemlich lange Schläuche, welche stellen- 

 weise acinösen Säckchen Raum geben. An 

 der Basis der Zellen hie und da Korbzellen 

 sichtbar. (Fig. 9.) 



Motacüla hoarula Penn. 



Die Drüse besteht aus dicht nebeneinander 

 stehenden mehr acinösen Säckhen als Schläu- 

 chen, welche einzeln in die Mundhöhle mün- 

 den. Stellenweise bilden sie eine grössere 

 Masse und man sieht, dass mehrere ineinander 

 münden. Ihre Zellen zeigen die schon be- 

 kannten Bilder, verschiedene Funktionsstadien, 

 an vielen Stellen blasenförmige Sekretion. 



Lanius collurio L. 



HöLTiNG beschreibt bei Lanius excubitor, 

 obere — mittlere — und untere Unterkiefer- 

 drüsen. Meine Schnitte zeigen sehr lange 

 Schläuche, in welchen die sezernierenden 

 Röhrcheu radiär angeordnet sind. 



Gallus domesticus L. 



Die Drüse setzt sich aus Schläuchen zu- 

 sammen, welche oft sehr lang sind. An ge- 

 wissen Stellen sieht man, dass 2 — 3 derartige 

 Schläuche ineinander münden. Die sekret- 

 bereitenden Röhrchen stehen einzeln oder zu 

 zweien mehr weniger radiär zum zentralen 

 Gange des Schlauches. Nach Heidrich (1908) 

 gehen aus deai Hauptgaug noch sackförmige 

 Ausstülpungen, .Primärtubuli" hervor. Hölting 

 (1912) fand derartige grössere primäre Aus- 

 stülpungen nicht. Auch an meinen Präparaten 

 sieht man von ihnen nichts, man bemerkt 

 nur, dass die Äste der Drüsenröhrchen sich 

 zu denen des daneben stehenden Röhrchens 

 hinüberbiegen. An der Überbiegungsstelle sind 

 ebenfalls Epithelzellen, welche kleiner als 

 die der Röhrchen sind, aber sie bereiten 

 ebenfalls Mucin. In den Röhrchen fand ich 

 lauter grosse und sehr hohe mit Sekret er- 

 füllte Zellen, in welchen das intergranuläre 

 Protoplasmagerttst sehr dicht, das Sekret 

 jedoch grösseren Teils koaguliert und nur 

 sehr feine Körnelung an seiner Stelle zu 

 bemerken waren. (Fig. 13.) Heidrich beschreibt 

 zwischen den Zellen sogenannte Korbzellen. 

 In meinen Präparaten heben sich die Kerne 



46 



