362 



csövecskék áthajlási helyein, tehát a főcsa- 

 tornát tulajdonképpen kibélelő sejtek, mint 

 már említettem, szintén választanak el mucint, 

 azonban ezek a sejtek kisebbek, magjuk 

 inkább gömböljű s a bázistól magasabban 

 foglal helyet. Vagyis tehát a mirigyben való- 

 jában kétfelé sejt van, a különbség ablian 

 rejlik, s itt csatlakozom Heidrich véleményé- 

 hez, hogy az utóbb emiitett kisebb sejtek az 

 elválasztás mellett, még mint kivezető sejtek 

 is szerepelnek (kevert funkczió). Még egy 

 másik dolog ragadja meg figyelmünket s ez 

 az, hogy az intracapsularis nyirokcsomók 

 helyenként nagy tömeget alkotnak, a csatorna 

 lumenjéhez közel, a kivezető hám alatt fog- 

 lalnak helvét. 



Anser domesticus L. 



A mirigyszövetet erős kötőszöveti rétegek 

 tönilőszerü részekre tagolják. A tömlők vagy 

 egyszerűek, vagy pedig 2 — 3 összetorkollik. 

 HöLTiNG csak egyszerű csöveket látott, melyek 

 egyenként nyílnak a szájnyílásba. A tömlőkön 

 belül elválasztó csövecskéket látni, melyek 

 vagy egyenként vagy pedig kettesével többé- 

 ke vésbbé sugaras irányban a tömlő közép- 

 csatornája felé helyezkednek el. Ezek az el- 

 választó csövecskék nem mindig egyenes 

 lefutásúak, hanem gyakran görbültek. Schaffer- 

 féle folyadékban fixált s Heidenhain vashaema- 

 toxylin-chromotroppal festett preparátumaimon 

 kétféle sejtet találtam s periferikus részén 

 kész váladékot tartalmazó sejtek vannak, 

 melyek egy bizonyos magasságig folytatódva, 

 fokozatosan hengeres hámsejtekbe mennek 

 át s melyek pirosra színeződnek. A mucinnal 

 telt sejtek a már ismert képet mutatják, szín- 

 telenek, bennük többé ke vésbbé jól megtartott 

 intergranuláris hálózat apró granulákkal (12. 

 rajz). A pirosra festődött hámsejtekben hol 

 tömöttebben, hol kevésbbé tömötten álló piros 

 granulákat találni (10. rajz). Én ezeket az 

 utóbbi sejteket nyugvó sejteknek tartom, 

 melyekben mucinképző granulák vannak. Bizo- 

 nyítja ezt az, hogy átmenetek láthatók a 

 mucinnal telt sejtek s ezek között, azután az, 

 hogy oly rokonfajnál, mint a kacsánál, az 



dunkel gefärbt, scharf von dem unten gele- 

 genen Bindegewebe ab, Korbzellen fand ich 

 beim Huhne nicht, diese meine Beobachtung 

 stimmt mit der Höltings überein. An der Stelle, 

 wo sich die sezernierenden Röhrchen zu- 

 einander biegen, also die den Hauptgang 

 eigentlich auskleidenden Zellen, sezernieren, 

 wie schon bemerkt, ebenfalls Mucin, aber 

 diese Zellen sind kleiner, ihr Kern ist mehr 

 rund und liegt von der Basis etwas höher. 

 Es sind also in der Drüse eigentlich zweierlei 

 Zellen, der Unterschied liegt darin, und hier 

 schliesse ich mich der Meinung Heidrichs an, 

 dass die zuletzt erwähnten kleineren Zellen 

 neben der Sekretion auch ausführendes Epithel 

 darstellen (gemischte Funktion). Es ist noch 

 zu erwähnen, dass die intrakapsulären Lymph- 

 noduli stellenweise eine grosse Masse bilden, 

 sie liegen nahe dem Lumen des Ganges, unter 

 dem Ausführungs-Epithel. 



Anser domesticus L. 



Das Drüsengewebe wird durch starke 

 Bindegewebs-Schichten in schlauchförmige 

 Partien geteilt. Die Schläuche sind einfach 

 oder 2 — 3 münden ineinander. Hölting sah 

 nur einfache Röhren, welche einzeln in die 

 Mundhöhle münden. In den Schläuchen sieht 

 man die sezernierenden Röhrchen, welche 

 einzeln oder zu zweien mehr-weniger radiär 

 zum Ausführuiigsgang augeordnet sind. Diese 

 sezernierenden Röhrchen sind nicht immer 

 gerade, sondern oft gebogen. In ScHAFPER'scher 

 Flüssigkeit fixierten und mit Heidenbains Eisen- 

 haematoxylin-Chromotrop gefärbten Präparaten 

 sah ich zweierlei Zellen. An der Periferie, 

 also im basalen Teile der Röhrchen sind 

 fertiges Sekret enthaltende Zellen, welche 

 bis zu einer gewissen Höhe sich fortsetzend 

 stufenweise in zylindrische Epithelzellen über- 

 gehen und welche sich rot färben. Die mit 

 Mucin gefüllten Zellen zeigen das bekannte 

 Bild, sie sind farblos mit einem mehr-weniger 

 gut erhaltenen intergranulären Gerüst mit 

 kleinen Körnern. (Fig. 12.) In den rot ge- 

 färbten Epithelzellen findet man dicht oder 

 weniger dicht stehende rote Granula. (Fig. 10.) 

 Ich halte diese letzteren Zellen als ruhende 

 Zellen, in welchen mucinbildende Granula 

 vorhanden sind. Darauf lässt schliessen, dass 

 Übergänge zwischen den mucinhaltigen und 



