363 



általam megvizsgált pélcláii\nál ilyen sejtek 

 nem voltak, vagyis működési stádiumbeli kü- 

 lönbségekkel van dolgunk. Mindenesetre érde- 

 kes, hogy itt a mirigy nagyobb területen 

 mutat müködésbeli különbségeket. A muciii- 

 nal telt sejtekben a mag sötétre festődik, 

 lapos s az alapi részben foglal helyet, a piros 

 sejtekben világosim színeződik, gömbölyű s 

 az alapi résztől magasabban fekszik. 



DELAFiELD-(7/iroOTO<rop-pal festve a metszetet, 

 a niucintartalmú sejtek kékesek, a csövecskék 

 hengeres sejtjei pedig pirosra festődnek, kék 

 árnyalattal. 



letzteren vorkommen und dass bei einer nahe 

 verwandten Art, bei der Hausente nämlich, 

 derartige Zellen nicht vorhanden waren, wir 

 haben es hier mit verschiedenen Funktions- 

 stadien zu tun. Es ist jedenfalls interessant, 

 dass hier die Drüse auf einem grösseren 

 Räume funktionelle Unterschiede zeigt. In den 

 Mucin erfüllten Zellen färbt sich der Kern 

 dunkel, ist platt und liegt an der Basis, in 

 den roten Zellen färbt er sich blass, ist rund 

 und liegt von der Basis etwas entfernt. In 

 mit Delafield- ChroniotrojJ gefärbten Schnitten 

 sind die schleimhaltigen Zellen bläulich, die 

 zylindrischen Zellen der Köhrchen rötlich, 

 mit einem Stich ins blaue gefärbt. 



Anas domestica L. 



A mirigy tönilőszerű csövekből áll, melyek 

 egyenként vagy ketten-hárman összetorkolva 

 futnak le, olyanformán, mint ezt a ludnál 

 látni. A tömlőkön belül kisebb csövecskék 

 vannak, melyeknek elrendezése olyan, hogy 

 legtöbbször kettő nyílik egybe. A csövecskék- 

 ben mucintartalmü sejteket látni, melyek kü- 

 lünböző stádiumokat mutatnak, mucinban dús, 

 színtelen sejtek váltakoznak cbromotroppal 

 többé-kevésbé pirosra festődő granulával bí- 

 rókkal. A kivezető lumen sejtjei szintén 

 elválasztó sejtek. Vagyis ugyanolyan a mirigy 

 szerkezete, mint a lúdnál. Az az egy különb- 

 ség volt észlelhető, hogy a sejtek valamivel 

 kisebbek, mint előbbinél. 



Mielőtt a madarak állalati mirigyéről szóló 

 vizsgálataim szövettani részét befejezném, 

 álljanak itt röviden azok az eredmények, 

 melyeket a fali gyík {Lacerta muralis) ide- 

 vágó mirigyének tanulmányozása közben el- 

 értem. 



Lacerta muralis Laur. 



Már a bevezetésben említettem Oppel (1900) 

 vizsgálatának eredményét, melyeket Kallius 

 (1901) is megerősített. Oppel szerint a Lacerta 

 sublingualis mirigye két részből, egy mellső 

 páratlan s egy hátsó páros részből áll Ben- 

 nünket itt az érdekel, hogy a hátsó páros 

 rész sejtjei az emlősök nyálkasej tjeihez kö- 

 zelednek, a mellső páratlan rész sejtjei pedig 



Anas domestica L. 



Die Drüse besteht aus Schläuchen, welche 

 einzeln oder 2 — 3 zusammenmündend ver- 

 laufen, wie wir es bei der Gans sahen. In 

 den Schläuchen sind kleinere Röhrchen, wel- 

 che gewöhnlich so angeordnet sind, das zwei 

 zusammengehören. In den Röhrchen sieht man 

 mit Mucin erfüllte Zellen, welche verschie- 

 dene Stadien zeigen, mucinreiche, farblose 

 Zellen wechseln sich mit Chromotrop mehr- 

 weniger rot gefärbte, granulierte Zellen ab. 

 Die Zellen des Ausführungsganges sezernieren 

 ebenfalls. Mau hat dieselbe Struktur wie 

 bei der Gans vor sich. Der einzige Unter- 

 schied war, dass die Zellen etwas kleiner 

 waren als bei voriger Art. 



Bevor ich den histologischen Teil meiner 

 Untersuchungen an der Unterkieferdrüse der 

 Vögel abschliesse, möchte ich noch kurz die 

 Resultate mitteilen, welche ich bei der Unter- 

 suchung der hierher gehörenden Drüse der 

 Mauereidechse (Lacerta muralis) gewann. 



Lacerta muralis Laue. 



Schon in der Einleitung erwähnte ich das 

 Untersuchungsresultat Oppels (1900), welches 

 auch von Kallius (1901) bestätigt wurde. 

 Nach Oppel besteht die Sublingualis-Drüse 

 der Lacerta aus 2 Teilen, einem vorderen 

 unpaareu und einem hinteren paarigen Teil. 

 Uns interessiert hier, dass die Zellen des 

 hinteren paarigen Teiles sich den Schleim- 



46* 



