367 



talált, bennük nagyon apró acidophil granula 

 volt, mely nagyságra és festődésre nézve tel- 

 jesen megegyezett egymással. Acidophil szeni- 

 csézet mellett egy s ugyanazon sejtben nem 

 talált olyant is, mely a mucinreakcziól adta 

 volna. Találunk adatokat a nyálkagranula 

 praeproduktumairólAMMANNUá! (1894), a macska 

 submax'llárisából és M.^xiMovvnál (1901) a kutya 

 retrolingualisából. A madaraknál a mucin 

 praeproduktumai savanyú festékekkel festődő 

 granulák. Ma általános az a nézet, hogy a 

 granulák elsődleges képződési helye az inter- 

 granuláris protoplasma - hálózatban van. A 

 madarak nyálkasejtjeiben, bár egyes helyeken 

 az intergranuláris protoplasnia-hálózatban is 

 látni granulákat, a képződési hely még sem 

 ott, hanem a sejt alapi részén levő cyto- 

 plasmában van. 



Rövid összefoglalás. 



A madarak állalntti mirigye nyálkamirigy, 

 serO'US részek benne nem fordulnak elő. 

 A nyaktekercsnél kétféle mucint termel. Az 

 elülső rész megfelel a többi madár állalatti 

 mirigyének, a hátsó rész új szerzemény, benne 

 a sűrű, ragadós enyvszerü nyálka képződik, 

 mely a madarak táplálékfelvételénél fontos 

 szerepet játszik. A mucinképzés a sejt alapi 

 részén indul meg s eleinte savanyú festékekkel 

 festődő granula alakjában látható, mely a 

 lumen felé vándorol, lassanként megérik s 

 ilyenkor bázikus festékekkel festődik. A pilo- 

 carpinizációs kísérletek azt bizonyítják, hogy 

 a sejtekben a kész váladék elbocsátása után 

 rögtön megindul az új mucinképződés. Az 

 elválasztó csövecskék s a kivezető csatornák 

 sejtjei között a nyaktekercsnél különbség 

 nincsen, mindannyian a mucinképzés szolgá- 

 latában állanak. 



Egyes pintyféléknél, nevezelesen Cocco- 

 thraustesnél és Serinusnál fő- és mellékcsator- 

 nák különböztethetők meg, utóbbiakba öntik az 



Eisenhaematoxylin nicht. 3. Fertiger Schleim. 

 NiRENSTEiN (1908) fand in den Drüsensäckchen 

 von Salamandra maculosa Zellen im ersten 

 Stadium der Mucinbereitung, sie enthielten 

 sehr kleine acidophile Granula, welche in 

 ihrer Grösse und hinsichtlich ihres färberischen 

 Verhaltens vollkommen übereinstimmten. Ne- 

 ben acidophilen Körnchen fand er keine Mucin- 

 reaktion gebende Granula in einer Zelle. Wir 

 finden auch Angaben über die Präprodukte 

 des Schleimes bei Ai-tmann (1894) aus der 

 Subinaxillaris der Katze und bei Maximow (1901) 

 aus der Retrolingualis des Hundes. Bei den 

 Vögeln besteht das Präprodukt des Mucins 

 aus mit sauren Farbstoften färbbaren Granula. 

 Heute ist allgemein die Auffassung vertreten, 

 dass der primäre Ort der Granulabildung 

 im intergranulären Protoplasmanetz sei. In 

 den Schieimzelleu der Vögel ist der Bildungs- 

 herd, obzvvar man an einigen Stellen auch 

 im intergranulären Protoplasmanetz Granula 

 bemerkt, doch nicht hier, sondern im an der 

 Zellbasis gelegenen Cytoplasma. 



Kurze Zusammenfassung. 



Die ünterkieferdrüse der Vögel ist eine 

 Schleimdrüse, seröse Teile kommen in ihr 

 nicht vor. Beim Wendehals bereitet sie zweierlei 

 Mucin. Der Vorderteil entspricht der Unter- 

 kieferdrüse der übrigen Vögel, der hintere 

 Teil ist eine neue Erwerbung, in dem ein 

 dicker, leimartig klebriger Schleim gebildet 

 wird, welcher bei der Nahrungsaufnahme 

 dieser Vögel eine wichtige Rolle spielt. Die 

 Mucinbildung beginnt an der Basis der Zelle 

 und ist anfangs in P^rm von mit sauren Farb- 

 stotfen färbbaren Granula sichtbar, welche 

 gegen das Lumen wandern, langsam reif 

 werden und dann mit basischen Farbstoffen 

 sich färben. Die Pilocarpinisationsversuche 

 ergaben, dass in den Zellen nach Entleerung 

 des fertigen Sekretes sofort die neue Mucin- 

 bildung beginnt. Zwischen den Zellen der 

 sezernicrenden Röhrchen und denen der Aus- 

 führungsgängen ist beim Wendehals kein 

 Unterschied vorhanden, beide stehen im Dienste 

 (1er Mucinbildung. 



Bei einigen Finkenarteu, besonders bei 

 Coccothraustes und Serinus kann man Haupt- 

 iind Nebeugänge unterscheiden, in letztere 



