30)8 



elválasztó csövecskék váladékukat. Itt a mucin- 

 képzés az elválasztó csövecskékben történik. 

 A mucinképződés a magkörüli részen indul 

 meg,praeproduktuniai granulák, melyek szintén 

 savanyú festékekkel festődnek. A képződő 

 granulák megtöltik az egész sejtet, a lumen- 

 hez legközelebb esők érnek meg leghamarább, 

 szétfolynak s ez a folyamat a sejt belseje felé 

 folytatódik. A kivezető csatornák sejtjei is 

 választanak el váladékot, de ez különbözik 

 a rendes mucintól. Bennük is találhatók gra- 

 nulák, melyek a mag alatt lépnek fel, eleinte 

 haematoxylinnal festődnek, később savanyú 

 festékkel, a lumenbe hólyagszerűen kitürem- 

 kedve folynak szét. Van egy stádium, mikor 

 granulát nem látni a sejtben. 



A Passer montanus mirigye az előbbihez 

 viszonyítva egyszerűbb, nincsen kétféle csa- 

 tornája. 



A házi szárnyasoknál a mucinképződés a 

 már ismertetett módon megy végbe. A kivezető 

 csatornák hámja az elválasztás mellett, még 

 mint kivezető hám is szerepel, csak ebben 

 van különbség közöttük s az elválasztó csö- 

 vecskék sejtjei között. 



Vizsgálataim arra az eredményre vezettek, 

 hogy a madarak nyálkasejtjeiben, bár egyes 

 helyeken az intergranuláris protoplasma-háló- 

 zatban is látni granulákat, ezek képződési 

 helye mégsem ott, hanem a sejt alapi részén 

 levő cytoplasmában van. 



A madarak állalatti mirigyében a kész 

 váladék kétféle módon jut a csatornába: 1. 

 A sejt egész szélességében bocsátja ki a 

 váladékot. 2. Hólyagalakú secretio útján. 



Budapest, 1913 szeptemberében. 



leeren die sezernierenden Röhrchen ihren 

 Inhalt. Hier wird das Mucin in den sezer- 

 nierenden Röhrchen gebildet. Die Mucin- 

 bildung beginnt in der Partie um den Kern, 

 das Präprodukt sind Granula, welche sich 

 ebenfalls mit sauren Farbstoffen färben. Die 

 bildenden Granula füllen die ganze Zelle aus, 

 die dem Lumen am nächsten gelegenen reifen 

 zuerst, zerfliessen und dieser Vorgang setzt 

 sich gegen das Innere der Zelle fort. Auch 

 die Zellen der Ausführungsgänge geben ein 

 Sekret ab, welches sich vom gewöhnlichem 

 Mucin unterscheidet. Auch in diesen Zellen 

 finden sich Granula, welche unter dem Kern 

 auftreten, sie färben sich zuerst mit Haema- 

 toxylin, später mit sauren Anilinfarbstofifen, 

 sie zerfliessen ins Lumen durch blaseuförmige 

 Kuppenbildung. Es gibt ein Stadium, wo in 

 der Zelle keine Granula zu finden sind. 



Die Drüse von Passer montanus ist mit 

 vorigem verglichen einfacher, sie besitzt nicht 

 zweierlei Gänge. 



Bei den Hausvögeln vollzieht sich dieMucin- 

 bildung in der schon geschilderten Weise. Das 

 Epithel der Ausführungsgänge fungiert ausser 

 I bei der Sekretion noch als Ausfuhrungsepithel, 

 1 nur darin besteht ein Unterschied zwischen 

 diesen Epithel und den der sezernierenden 

 Röhrchen. 



Meine Untersuchungen ergaben, dass in 

 den Schleiinzellen der Vögel, obzwar an eini- 

 gen Stellen auch im intergranulären Proto- 

 plasmanetz Granula sichtbar waren, der Ent- 

 stehungsort letzterer doch nicht dort, sondern 

 im an der Zellbasis befindlichen Cytoplasma ist. 



In der Unterkieferdrüse der Vögel gelangt 

 das fertige Sekret auf zweierlei Art in die 

 Ausführungsgänge. 1. Die Zelle entgibt in 

 ihrer ganzen Breite das Sekret. 2. Durch 

 blaseuförmige Sekretion. 



Budapest, im September 1913. 



