373 



J('il látni, liogy e granulale a sejt lumen felé esö 

 oldalára gyűlnek össze. ScHAPi'ER-féle folyadék, 

 Heidenhain vashaematoxylin-cbromotrnp. S. sz. 

 szemlencse. 



II. TÁBLA. 



11. rajz. Sejt ». o. tubulusból, mint a 10. 

 rajz, benne egy leucocyta. Technika, nagyítás, 

 mint a 10. rajznál. 



12. rajz. Két mucinnal telt sejt a házi lúd 

 mirigyéből. Intergranuláris protoplasmahálózat, 

 benne néhol szemcsék. Technika, nagyítás, mint 

 előbb. 



13. rajz. Két mucinnal telt sejt a házi tyúk 

 állalatti mirigyéből, igen sűrű intergranuláris háló- 

 zattal. >ScHAFFER-féle folyadék, Heidenhain vashaema- 

 toxylin-Thiazinrot. 8. sz. szemlencse. 



14. rajz. Sejt bazális, acidophilgranuláczióval 

 a mezei veréb állalatti mirigyének csatornájából. 

 Technika, nagyítás, mint a 13. rajznál. 



15. rajz. Ugyanilyen sejt, a mag körvonalai 

 a granulák miatt alig láthatók, 2 vacuola. 



16. rajz. Négy sejt egy kiemelkedésből, a 

 mezei veréb mirigyének kivezető csatornájából. 

 Látni két acidophil granulával biro sejtet, egyet 

 fekete (haematosylinos) granulával s egyet granula 

 nélkül. Technika, nagyítás, mint előbb. 



17. rajz. Három sejt Lacerta muralis sublin- 

 gualis mirigyének serosus részéből. Jól látni 

 egy váladékcsatornácskát. ScHAFFER-féle folyadék, 

 Heidenhain vashaematoxylín-chromotrop. ü. sz. 

 szemlencse. 



18. rajz. Lacerta muralis gl. sublíngualisa. 

 Részlet a serosus mirigyből. Két serosus sejt 

 mellett egy mucinnal telt sejt. Technika, nagyítás, 

 mint előbb. 



19. rajz. Lacerta muralis gl. sublíngualisa. Két 

 sejtamucinosus mirigyből praemucigen-granulákkal. 

 Technika, nagyítás, mint előbb. 



20 — 25. Hólyagalakú secretio. 



20. rajz. Kezdő stádium a nyaktekercs mirigyé- 

 nek hátsó részéből. A mag chromatinban dús. 

 A granulák a dudoiban kezdenek összegyűlni. 

 Tömény sublimât, Thiazinbraun-Toluidinblau. 8. sz. 

 szemlencse. 



21. rajz. Két sejt a nyaktekercs mirigyének 

 hátsó részéből. Egy sejt különösen hosszú, gra- 



drüse der Hausgans. Man sieht deutlich, dass 

 die Granula sich an der Seite gegen das Lumen 

 sammeln. ScHAFPER'sche Flüssigkeit, Heidenh.ííins 

 Eisenhaeraatoxylín-Chromotrop. Okular 8. 



TAFEL II. 



Fig. 11. Zelle aus ebensolchem Tu' ulus wie 

 Fig. 10, darinnen ein Leucoeyt. Technik, Ver- 

 grösserung, wie bei Fig. 10. 



Fig. 12. Zwei mit Mucin gefüllte Zellen aus 

 der Drüse der Hausgans, intergranuläres Proto- 

 plasmanetz, darin hie und da Körner. Technik, 

 Vergrösserung wie vorher. 



Fig. 13. Zwei mit Mucin gefüllte Zellen aus 

 der Unterkieferdrüse des Haushuhnes, sehr dich- 

 tes intergranuläres Netzwerk. ScHAPPER'sche Flüssig- 

 keit, Heidenhains Eisenhaematoxylin-Thiazinrot. 

 Okular 8. 



Fig. 14. Zelle mit basaler, acidophiler Granu- 

 lation aus dem Ausführungsgange der Unterkiefer- 

 drüse des Feldsperlings. Technik, Vergrösserung 

 wie bei Fig. 13. 



Fig. 15. Ebensolche Zelle, die Umrisse des 

 Kerns der vielen Granula wegen kaum sichtbar, 

 2 Vacuolen. 



Fig. 16. Vier Zellen aus einer Erhebung des 

 Ausführungsganges von der Feldsperlingsdrüse. 

 Man sieht zwei Zellen mit acidophiler Granulation, 

 eine mit schwarzer (Haematoxylin) Granula und 

 eine ohne Granula. Technik, Vergrösserung wie 

 vorher. 



Fig. 17. Drei Zellen aus dem serösen Teil 

 der Sublingualis von Lacerta muralis. Man sieht 

 deutlich ein Sekretkapillärchen. ScHAFFER'sche Flüs- 

 sigkeit, HEiDENHAiNsEisenhaematoxylin-Chromotrop. 

 Okular 6. 



Fig. 18. Sublingualis von Lacerta muralis. Partie 

 aus der serösen Drüse. Neben zwei serösen Zellen 

 eine mucingefüllte. Technik, Vergrösserung wie 

 vorher. 



Fig. 19. Sublingualis von Lacerta muralis. Zwei 

 Zellen aus der mucösen Drüse mit prämucigenen 

 Granula. Technik, Vergrösserung wie vorher. 



Fig. 20 — -25. Blasenförmige Sekretion. 



Fig. 20. Anfangsstadium aus dem hinteren 

 Teile der Wendehalsdrüse. Kern chromatinreich. 

 Die Granula beginnen sich iii der Kuppe zu 

 sammeln. Konz. Sublimat, Thiazinbraun-Toluidin- 

 blau. Okular 8. 



Fig. 21. Zwei Zellen aus dem hinteren Teil 

 der Wendelialsdrüse. Eine Zelle besonders lang. 



