397 



A vetési varjúról. 



Úgy lehet, állandó rovatot nyituuk meg e 

 czímen, ismertetve azt, a mi e madár oly sokat 

 vitatott gazdasági szerepére újabb világot vet. 

 A rovat czime akár „Oecoloc/ia infüiita" is le- 

 hetne. Mert nincs több ily madarunk, mely 

 táplálkozásával oly sokféleképpen nyúlna bele 

 mezőgazdaságunk érdekeibe, mely viselkedé- 

 sében nem csak évszakonként, hanem talajon- 

 ként s a művelési ágak szerint is ily végtelen 

 változatosságot mutatna. Viselkedése gazda- 

 sági életünkkel együtt változik. Innen van, 

 hogy bár a számos közvetlen észlelet és a 

 gyomortartalom vizsgálatok alapján általános 

 Ítéletünk van már róla, a finomabb részletek, 

 a tömérdek helyi kivétel felismerése további 

 széleskörű, szakadatlan kutatást igényel. 



A M. Kir. Ornithologiai Központnak e varjúra 

 vonatkozó, az egész ország területére általá- 

 nosított ítélete röviden ebben foglalható össze : 



A vetési varjú elsősorban rovarevő: csak 

 másodsorban nörényevö, ott és akkor, a hol és 

 a mikor a rovarokban hiány mutatkozik. A 

 gabonában (vetőmagban) és tengeriben időn- 

 ként és helyenként kárt okoz, mely azonban 

 részint meggátolható, részint tűrhető. Kár- 

 tétele csak ott jelentékeny, ahol túlságosan el- 

 szaporodott, tehát kellő rovartáplálék hijján 

 gyakran szorul növényi eledelre. Gyérítése 

 ily helyeken megengedhető. Ezzel szemben 

 mint a drótférgek, cserebogárpajorok és földi 

 hernyók egyedüli hathatós pusztítója, mező 

 gazdaságunk mai állapotában nélkülözhetet- 

 len, mert pótolhatatlan. Jelentékeny szerepe 

 van a mezei egerek (poczkok) korlátozásá- 

 ban is. 



Állandó haszna — országos átlagban — 

 nagyobb, mint időszakos és helyi kártétele. 



Über die Saatkrähe. 



Es ist möglich, dass wir unter dem obigen 

 Titel eine ständige Rubrik eröffnen werden 

 können, alles jenes vorführend, was auf die 

 so sehr umstrittene landwirtschaftliche Rolle 

 dieses Vogels einen neuen Schein werfen kann. 

 Der Titel könnte auch wohl ,, Oecologia infinita'" 

 sein. Denn wir haben keinen zweiten Vogel, 

 welcher infolge seiner Nahrungs weise derart 

 vielartig in unsere landwirtschaftlichen Inter- 

 essen hineingriife, dessen Benehmen nicht nur 

 von den Jahresperioden, sondern auch von der 

 Beschaffenheit des Bodens und den Zweigen 

 der Bebauung abhängig, eine derartig unend- 

 liche Mannigfaltigkeit aufweisen könnte. Das 

 Benehmen ändert sich mit der Umgestaltung 

 unseres landwirtschaftlichen Lebens. 



Daher kommt es, dass, obwohl auf Grund 

 der zahlreichen unmittelbaren Beobachtungen 

 und der Untersuchung des Mageninhaltes 

 bereits ein allgemeines Urteil über die land- 

 wirtschaftliche Rolle der Saatkrähe besteht, 

 dennoch die Erkenntnis der feineren Details, 

 der ungemein zahlreichen Lokal-Ausnahmen 

 noch immer weitere, ausgedehnte, ununterbro- 

 chene Forschungen beansprucht. 



Das Urteil der K. U. 0. C. über diese Krähe, 

 und zwar auf das ganze Land verallgemei- 

 nert, kann in dem folgenden kurz zusam- 

 mengefasst werden : 



Corvus frugilegus L. ist in erster Reihe 

 Insektenfresser, nur in zweiter Reihe Pflan- 

 zenfresser, und zwar dort und dann, wo 

 und wann es an Insekten mangelt. Sie 

 verursacht in der Saat (Aussaat) und in 

 den Maiskulturen zeitweise und stellenweise 

 Schaden, welcher aber teils verhinderbar, 

 teils ertragbar ist. Der Schaden ist nur dort 

 bedeutend, wo diese Krähe in Überzahl vor- 

 kommt, folglich zu oft wegen Mangel an In- 

 sekten auf Pflanzenkost angewiesen ist. An 

 solchen Orten ist ihre Verminderung zulässig. 

 Dementgegen ist sie als die einzige wirk- 

 same Vertilgerin der Drahtwürmer, Enger- 

 linge und Erdraupen, bei dem heutigen Stande 

 unserer Landwirtschaft unentbehrlich, weil 

 eben unersetzbar. Sie hat eine bedeutende 

 Rolle auch in der Bekämpfung der Feldmäuse. 



Der beständig wirkende Nutzen ist — aufs 

 ganze Land verallgemeinert — grösser, als 

 der stets periodische und lokale Schaden. 



