405 



Mert tekintsük csak az első kérdést : miófa 

 odulnkók a czinegék. tehát mikor történhetett 

 a zárt üregekbe való behúzódás ? Csak annyit 

 niondiiatunk, hogy ez a behúzódás aránylag 

 rövid idővel ezelőtt történhetett, mert hiszen 

 az egykori nyílt fészkelés jegyei: a szükség- 

 telen gonddal és fáradsággal épített fészek, 

 valamint a tojások rajzolatai még megvannak, 

 nem mentek feledésbe, illetőleg nem tenyész- 

 tődtek vissza. 



Ha nem is alaptalan, de csak feltevés az 

 is, a mit a második kérdésre felelhetünk : 

 hogyan^ mennyi idő alatt történhetett a fész- 

 kelés módjának megváltozása? 



Arra a mérhetlen előnyre kell u. i. gondol- 

 nunk, ami a zárt üreg nyújtotta oltalomban, az 

 ivadéknak úgy az időjárás okozta behatásokkal 

 — szélvihar, zápor, jégverés — mint a fészek- 

 rabló állatok jelentékeny részével szemben 

 való védettségében van. Hozzátéve ehhez azt 

 a jól ismert körülményt, hogy éppen a czinege- 

 féléknél mily rendkívül nagy a már szárnyra- 

 kelt ivadéknak és az öreg madaraknak is a 

 pusztulási százaléka, joggal következtethet- 

 jük, liogy ez az új, rendkívül előnyös tulaj- 

 donság aránylag hamar tenyésztődött ki, sok- 

 kal rövidebb idő alatt, mifit a mennyi az 

 egykori nyílt fészkelés öröklődés által fixált 

 sajátságainak elmosódásához szükséges. 



A zárt faodvaklja való bevonulásnak van 

 ugyan némi hátránya is : a fészkelőhelyek 

 számának korlátozottsága. Ez azonban csak 

 legújabb jelenség s csak az embernek az erdő 

 életébe való erőszakos beavatkozása folytán 

 vált helyenként érezhetővé. Az őstermészet- 

 ben e kis hátrány nyilván messze elmaradt 

 az ivadék védettségében lévő jelentékeny 

 előny mögött. Az új fészkelési mód kitenyész- 

 tődésének tehát ez nem lehetett akadálya. 



Valamelyes feleletet adhatunk a mihöl kér- 

 désre is, hogy tehát milyen fészektípusból 

 fejlődhetett a mai czinegefészek? Kapcsolat 

 látszik u. i. a nyílt vagy félig nyílt és a rej- 



Denn betrachten wir bloss die erste Frage : 

 seit wann sind die Meisen Höhlenbrüter, also 

 wann konnte sich dieses Einziehen in die 

 geschlossenen Höhleu ereignet haben V Wir 

 können nur so viel sagen, dass dieses Ein- 

 ziehen vor einer relativ kurzen Zeit ge- 

 schehen konnte, da doch die Merkmale des 

 einstigen freien Brütens : die mit unnötiger 

 Sorgfalt und Mühe gebaute Nester und die 

 Farbenzeichnungen der Eier noch erhalten 

 blieben, noch nicht in Vergessenheit gerieten, 

 beziehungsweise nicht zurückgezüchtet wor- 

 den sind. 



Wenn auch keine unbegründete, so bleibt 

 es immerhin doch nur eine Voraussetzung, 

 was man auf die zweite Frage antworten 

 kann : wie ? unter welcher Zeit konnte die 

 Nistweise zustandegekoramen sein ? 



Wir müssen nämlich auf den unermess- 

 lichen Vorteil denken, welcher in dem Schutze 

 der geschlossenen Höhle liegt, in der Siche- 

 rung der Nachkommenschaft sowohl gegen 

 klimatische Einwirkungen — Windsturm, 

 Wolkenbruch, Hagel — als auch gegen den 

 bedeutenden Teil der Nesträuber. Wenn wir 

 noch dazunehmen, wie gross die Vernich- 

 tungszifier der schon flüggen . Jungen und 

 auch der Alten gerade bei den Meisenarten 

 ist, können wir mit Recht darauf folgern, 

 dass diese neue, ungemein vorteilhafte Eigen- 

 schaft gewiss rasch ausgezüchtet wurde, in 

 bedeutend kürzerem Zeiträume als jener, 

 welcher zur Verwischung der durch Ererbung 

 fixierten Eigentümlichkeiten der freien Nist- 

 weise nötig wäre. 



Mit dem Einzüge in die geschlossenen 

 Höhlen ist zwar auch ein gewisser Nachteil 

 verbunden : die Beschränktheit der Nist- 

 gelegenheiten. Doch ist dies bloss eine jüngst 

 entstandene Erscheinung, welche sich erst 

 infolge des gewalttätigen Eingreifens der 

 Menschheit in das Leben der Wälder stel- 

 lenweise fühlbar machte. In der unberührten 

 Natur blieb dieser kleine Nachteil oÔ'enbar 

 weit hinter dem bedeutenden Vorteile zurück, 

 welcher in dem Schutze der Nachkommen- 

 schaft liegt. Das konnte also die Auszüch- 

 tuug der neuen Nistweise nicht verhindern. 



Die Frage aus iras ? d. h. aus welchem 

 Nesttypus sich wohl das heutige Meisennest 

 entwickeln konnte ? kann auch noch einiger- 

 masscn lieantwortet werden. Es sciieiiit näm- 



