444 



vöröslábú czankó és széki lilefiókákat, míg 

 legkésőbben, június 6án, keltek a sárszalonka 

 és pajzsos csankó fiai. A melegebb idő csak 

 április végén állott be, s ettől kezdve huza- 

 mosabb ideig tartott, a mi nagyon kedvezett 

 a később fészkelőknek. Ennek tulajdonitom, 

 hogy aránylag igen gyakoriak voltak az ötös 

 fészekaljak a pacsirtánál és vöröslábú czaiikó- 

 nál. Utóbbi fajnál az ötös fészekalj különö- 

 sen ritka, s ezidén legalább ötöt találtam. 



A múlt évben kezdeményeztem ezen a terü- 

 leten a jelöléseket, nemcsak abból a czélból, 

 hogy az itt fészkelő madarak vonulási viszo- 

 nyait megismerjük, hanem abból a czélból is, 

 hogy a vízimadár- világnak mind szembetűnőbbé 

 váló megfogyatkozására való tekintettel ada- 

 lékokat nyerjünk az ily területek madárvilá- 

 gának népesedési és diszlokácziós viszonyai- 

 ról. Az alábbiakra nézve az idei év még csak 

 közvetett eredményt, szolgáltatott, a mennyi- 

 ben bebizonyult az a nagyjelentőségű tény, 

 hogy ezek a madárfajok is visszatérnek a régi 

 fészkelöhelyre. Hogy hová lesznek a fiókák, 

 arról azonban az első év még nem hozott 

 adatokat. 



Az itt végzett kísérletekkel kapcsolatosan 

 már most rátérhetek egyúttal az idei jelölési 

 eredmények ismertetésére is. Előre is jelez- 

 hetem, hogy ezidén is sok új és értékes ada- 

 tot nyertünk nemcsak az egyes fajok vonu- 

 lásának ismeretéhez, hanem a vonulás kér- 

 désének egyetemes megbírálása szempontjából 

 is. Tán csak azt lehet leginkább sajnálni, 

 hogy a jelölési eredmények csak kevés eset- 

 ben vonatkoznak oly fajokra, melyek vonulása 

 az évi feldolgozások révén már beható tanul- 

 mányozásban részesült. Milyen tanulságos volna 

 a kétféle módszerrel elért eredmények ö.ssze- 

 hasonlítása. 



A fészkelőterületre való visszatéréshez két 

 adatot nyújtott a 



9. Mai fand ich zum ersten Male Feldlerchen- 

 junge, am 22. Mai die ersten Jungen der 

 Uferschnepfe, des Rotschenkels und Seeregen- 

 pfeifers, während am spätesten, erst am 6 

 Juni die Jungen des Kampfläufers und der 

 Moorschnepfe angetroifen wurden. Die wär- 

 mere Witterung trat erst Ende April ein und 

 dauerte dann längere Zeit hindurch an, was 

 für die später brütenden sehr günstig war. 

 Diesem Umstände möchte ich es zuschreiben, 

 dass heuer 5-er Gelege des Rotschenkels und 

 der Feldlerche verhältnismässig häufig waren. 

 Beim Rotschenkel ist das 5-er Gelege beson- 

 ders selten und fand ich heuer deren wenig- 

 stens fünf. 



Im vorigen Jahre begann ich hier die Vogel- 

 markierungen, u. zw. nicht nur um die Zugs- 

 verhältnisse der hier ansässigen Vogelwelt 

 kennen zu lernen, sondern auch um Beiträge 

 über die Bevölkerungsweise und Dislokations- 

 verhältnisse der Vogelwelt solcher Gebiete 

 zu erhalten mit besonderer Berücksichtigung 

 auf die immer mehr um sicli greifende Ver- 

 minderung des Sumpf- und Wassergeflügels. 

 Über letzteren Punkt ergab der Versuch bisher 

 nur indirekte Resultate, indem sich die bedeut- 

 same Tatsache erwies, dass auch diese Vogel- 

 arten an ihren früJier innegehabten Brutplatz 

 zurückkehren. Wohin jedoch die Jungen zurück- 

 kehren, darüber gab der erstjälirige Versuch 

 noch keine Aufschlüsse. 



In Verbindung mit den liier gemachten 

 Versuchen kann jetzt auch auf die heungen 

 Markierungsresultate übergangen werden. Es 

 darf wohl schon im voraus angezeigt werden, 

 dass auch lieuer viele neue und wertvolle 

 Resultate erreicht wurden, u. zw. nicht nur 

 in Bezug auf die Kenntnis des Zuges ein- 

 zelner Arten, sondern auch zum Nutzen des 

 Studiums über die Gesammterscheiuung des 

 Zuges. Zu bedauern ist nur der Umstand, 

 dass sich die Markierungsresulfate nur in 

 wenigen Fällen auf solche Arten beziehen, 

 deren Zugsverhältnisse auf Grund unserer 

 jährlichen Zugsberichte schon eingehend unter- 

 sucht wurden. Es wäre jedenfalls lehrreich 

 die Resultate, welche durch Anwendung beider 

 Untersuchungsmethoden erreicht wurden, mit 

 einander zu vergleichen. 



Über die Rückkehr an den früheren (alten) 

 Brutort lieferte uns zwei wertvolle Daten die: 



