476 



Madárvédelmi tanulmányok 

 1913-ból. 



írta : Csörgey Titus. 



Az év története, a mint azi ilyen fiatal, 

 fejlődő intézménytől elvárható volt, ezidéu is 

 mutat némi haladást. 



Eztittal is az ismeretterjesztés eszközei fej- 

 lődtek. Az élőszó mellé a vetített fényképek 

 sora járult azokon az előadásokon, melyeket 

 intézetünk Serényi Béla gróf, volt minisztere 

 rendeletére a tanítók és papok részére szer- 

 vezett gyiimölcscszeti tanfolyamokon tartott. 



A színes diapozitivok gyűjteménye főkép a 

 margitszigeti és kiskúnluilasi kísérleti telepek- 

 ről, valamint az intézet madárvédelmi múzeu- 

 mának tárgyairól készült s végre módot adott 

 arra, hogy a niadárvédelmi eszközöknek ter- 

 mészetben való alkalmaztatását is szemlél- 

 tethessük. 



Ez pedig különösen a tanítók madárvédelmi 

 kiképeztetése szempontjából fontos, mert hi- 

 szen tőlük reméljük, hogy a közvetlen érint- 

 kezés révén a madárvédelem eszméit és gya- 

 korlatát a kisgazdák soraiba is beviszik, a 

 közműveltség terjesztésére való hivatottságu- 

 kat tehát e téren is érvényesítik. Hasonló 

 társadalmi akcziót remélünk tehát tőlük, mint 

 a minőt az Állatvédő Egyesületek Országos 

 Szövetsége a középosztály köreiben már eddig 

 is örvendetes eredménynyel folytat. 



Ö azok a lelkeshangti levelek, melyeket a 

 múlt évi gyümölcsészeti tanfolyamon részt 

 vett tanítók időközben hozzánk intéztek, me- 

 lyekben eddigi munkálkodásuk eredményéről 

 és jövőbeli terveikről szólnak, bizonyságai 

 annak, hogy a várt mozgalom már is jó 

 líton halad. 



Az előadások anyagát egy irányban bőví- 

 tettem: a szabadon fészkelő, főképpen a bokor- 

 lakó éiiekesmadarak védelmének behatóbb 

 tárgyalásában. A siílyt itt nem annyira az 

 úgyn. „madárvédelmi ültetvények" létesítésére, 



Studien über den Vogelschutz 

 im Jahre 1913. 



Von Titos Csörgey. 



Wie das von einer so jungen, in Entwick- 

 lung begriftenen Institution zu erwarten war, 

 kann die Geschichte des Jahres auch heuer 

 manchen Fortschritt aufweisen. 



Die Entwicklung zeigt sich auch diesesmal 

 in den Mitteln der Verbreitung der Kenntnisse. 

 Auf jenen Vorträgen, welche unser Institut 

 auf die Verordnung des gewesenen Ministers 

 Graken Béla v. Serényi, auf den Obstbaukursen 

 der Lehrer und Geistlichen gehalten hatte, 

 konnte sich dem lebenden Worte bereits auch 

 die Reihe der projektierten photographi schedi 

 Aufnahmen anschliessen. 



Die farbigen Diapositive, welche vorwiegend 

 die Versuchsanlagen auf der Margareteninsel 

 und in Kiskunhalas, wie auch die Objekte 

 des Museums unserer Anstalt vorstellen, haben 

 uns endlich ermöglicht, die Geräte des Vogel- 

 schutzes auch in ihrer Anwendung in der 

 Natur zu veranschaulichen. 



Das ist aber besonders in der Ausbildung 

 der Lehrer im Vogelschutz wichtig, da wir 

 von jenen erhoffen, dass sie mit Hilfe des 

 unmittelbaren Umganges die Ideen und prak- 

 tischen Kenntnisse des Vogelschutzes auch in 

 die Kreise der Kleiugutsbesitzer hineinbringen, 

 folglich ihren Beruf zur Verbreitung der all- 

 gemeinen Bildung auch auf diesem Gebiete 

 zur Geltung bringen werden. Wir erwarten 

 folglich von ihnen eine ähnliche gesellschaft- 

 liche Aktion, als jene ist, welche durch die 

 Landesvereinigung der Tierschutzvereine in 

 den Kreisen des Mittelstandes bereits mit 

 erfreulichen Erfolgen geführt wird. 



Jene begeisterten Briefe, welche die auf 

 den vorjährigen Kursen ausgebildeten Lehrer 

 mittlerweile an unser Institut richteten und 

 in welchen sie die Ergebnisse ihres bisherigen 

 Wirkens, wie auch ihre weiteren Pläne mit- 

 teilen, sind ein Beweis dafür, dass die erwartete 

 Aktion bereits in gutem Gange ist. 



Den Inhalt meiner Vorträge hatte ich in 

 einer Richtung, nämlich in der eingehenderen 

 Besprechung des Schutzes der Freibrüter, ins- 

 besonders der Buschmnger erweitert. Das 

 Gewicht war hiebei nicht so sehr an das 

 Anlegen von sogenannten „Vogelschutzptlan- 

 zuugen", als auf die entsprechende Umge- 



