488 



A ß.ohtszaporulal ezidei mértékére a garani- 

 szentandrási erdőgondnokság, a váczi cse- 

 metekert, Királyhaloni, Bárdos Ernő, Sípos 

 Antal, Dobra JAnos és Radetzky Dezső ész- 

 leletéiből következtethetünk. 



A czinegék első költése ezidén sok helyt 

 nagyon népes volt, szénczinegénél is számos 

 12-es fészekalj, sőt egy esetben 14-es is 

 akadt. Ez arra vall, hogy a czinegék az 

 elmúlt enyhe télen nem szenvedtek a rovar- 

 táplálékban hiányt. Ezzel szemben több helyt 

 elmai'adt a második költés, a minek oka a 

 május — júniusi esős, viharos időjárásban lehet. 



Az országos átlagot a czinegékiiél ezidén 

 is csak nj'olcznak, a többi hasznos madár- 

 fajnál ötnek véve fészkenként, a kimutatott 

 1554 csinege-c&al&à szaporulata 12,432, a 

 többi hasznos faj 816 családjáé 4800. A meg- 

 vizsgált 6065 féssekodu hasznos madárlakói- 

 nak eziclci szaporulata tehát kereken 16.500 

 fiókára becsülhető. 



Az odvak egyéb lakói közt örvendetes sza- 

 porulatot mutatnak a deiieiwrek, ezek a meg- 

 becsülhetetlen értékű rovarirtók is. Ezidén 

 már 37 müoduban voltak észlelhetők. 



Téli etetés. 



A 137 állomáson összesen 366 etetőkészü- 

 lék, vagy hely volt berendezve. Közte 292 

 gyári készítmény : BERLEPscH-rendszerü üve- 

 gezett etetőkunyhó (36), diiczos- (65) és szek- 

 rényetető (62), 126 ablaketető. A 74 más 

 berendezés, etetőeresz, BKUHN-féle Antispatz- 

 készülék, fáczánetetö, soproni etetőasztal, 

 függő bádogdoboz és faveder, veranda vagy 

 lugas asztala stb. volt. 



Zur Bestimmuni;- der Vcrmehrunysziffer der 

 Juni/on haben durch eingehende Beobachtun- 

 gen beigetragen : staatl. Forstamt Garani- 

 szentandrás ; staatl. Baumschule in Vácz; 

 Forstfachschule Királyhalom ; Bárdob Ernó, 

 SiPOB Antal, Dobra János und Radetzky Dezső. 



Die erste Brut der Meisen war heuer vieler- 

 orts sehr stark ; es kamen auch bei der Kohl- 

 meise viele mit 12, ja sogar in einem Falle 

 mit 14 Jungen vor. Dies deutet darauf, dass 

 die Meisen im heurigen gelinden Winter kei- 

 nen Mangel an Insektennahrung erleiden niuss- 

 ten. Dem entgegen blieb die zweite Brut an 

 mehreren Stellen aus, wahrscheinlich infolge 

 der regnerischen, stürmischen Witterung im 

 Mai und Juni. 



Familien .lu„Re Durch[ 



Parus major L. . . . 183 1528 8—9 



Parus coeruleus L. . . 10 107 10 



Parus palustris L. . . . 3 27 9 



Jynx torquilla L. . . . 19 146 7—8 



Muscicapa coliaris Bechst. 4 22 5 



Als Landesdurchschnitt bei den Meisenarten 

 auch heuer bloss 8, bei den übrigen nütz- 

 lichen Arten 5 Junge genommen, ergibt sich 

 bei den nachgewiesenen 1554 Meisen-FaTchen 

 ein Zuwachs von 12,432, bei den 816 Pär- 

 chen anderer Arten 4800. Die Zunahme der 

 nützlichen Bewohner der revidierten 6065 

 Nisthöhlen kann hiemit im Jahre 1912 auf 

 rund 16,500 Junr/e geschätzt werden. 



Unter den sonstigen Bewohnern der Nist- 

 höhlen haben heuer auch die Fledermäuse, 

 diese unschätzbar nützlichen Insektenfresser 

 eine erfreuliche Zunahme bewiesen. Man hat 

 sie heuer schon in 37 Kunsthöhlen fest- 

 gestellt. 



Wiuterfütterang. 



Auf den 137 Stationen waren zusammen 

 366 Futterapparate oder -Stellen eingerichtet. 

 Darunter 292 Fabriksprodukte, u. zw. dem 

 V. BßRLKPscH'schen System entsprechende Fut- 

 terhäuser (36), Futterkästen (65), Modell „Tau- 

 benschlag" (65), ferner „Fensterfutterappa- 

 rate" (126). Die übrigen Einrichtungen waren: 

 Futterdächor, HauHN'sche Antispatz-Apparate, 

 Fasanfutterdächer, Soproner Futtertische, frei 

 aufgehäugte Blechbüchsen- und Holzkübel- 

 chen, Tische in Veranden und Lauben etc. 



