556 



wann und warum sind die Meisen Höhlenbrü- 

 ter. XX: 404. 



— * Madárvédelmi tanulmányok 1913-ból. 

 Studien über den Vogelschutz im Jahre 1913. 

 XX: 476. 



Cs. T. Áttelepülés vagy faji kiterjeszkedés? — 

 Übersiedelung oder Verbreitung? IX: 223. 



Danford C. G. Jegyzetek a mogyorószajkóról. — 

 Notes on Nucifraga caryocatactes. 1 : 155. 



Dávid M. Gólya és sas harcza. — Kampf eines 

 Storches mit Adlern. XIX: 457. 



— Borzas gödény. — Ein Krauskopfpelikan. 

 XIX: 465. 



Deutsche Ornithologische Gesellschaft. Madár- 

 megfigyelő állomás a Kurische Nehrungen. — 

 Vogelwarte auf der Kurischen Nehrung. 

 VUI : 297. 



Diósgyőri m. kir. járási erdőgondnokság.Königl. 

 Ung. Bezirks-Forstbehörde zu Diósgyőr : A 

 molnárfecskék. — Die Mehlschwalben. XII: 344. 



Diósy E. Asio accipitrinus. XIII : 225. 



Doming H. dr. A vetési varjak és az időjárás. 

 — Die Saatkrähen und die Witterung. XV: 316. 



Das „Institut d'Agriculture de Rome" und der 



Vogelschutz. XVIII : 409. 

 Der III. Internationale Ornithologische Congress 



in Paris vom 26—30. Juni 1900. VIII: 187. 

 Der Rosenstaar. VI : 825. 

 Die Dürre und der Storch im Jahre 1863 und 



1894. 1:166. 

 Die Ornithologen-Versammlung in Sarajevo vom 



25—29. September 1899. VI : 380. 



Ekama H. dr. Vonulási adatok Hollandiából. — 

 Zugsdaten aus Holland. IX: 193. 



— Idem. XVI : 230. 



— Az 1909. évi madárvonulás Hollandiában. — 

 Der Vogelzug in Holland im Jahre 1909. 

 XVn:278. 



— Idem. 1910. XVI1I:401. 



— Idem. 1911. XIX : 474. 



Erti G. Nidologia et oologia (Totanus hypoleucus 

 L., Scolopax rusticola L., Tetrao urogallus 

 L., Capriiiiulgus europaeus L., Cinclus cinclu8 

 (L.) melanogaster Brehm., Turdus torquatus 

 L.). IV : 155. 



Erti G. Fehérszárnyú pacsirta Liptó-Újvár kör- 

 nyékén. — Die Spiegellerche in der Um- 

 gebung von Liptó-Ujvár. VI : 326. 



— Nidologia et oologia. Vili: 165. 



— Az erdei szalonka fészkeléséhez. — Zum Brü- 

 ten der Waldschnepfe. IX : 230. 



— Madárvonulás a magaslatokon át. — Der Vo- 

 gelzug über Gebirgshöhen. IX: 231. 



— Különös fészkelési esetek. — Besondere Nist- 

 fälle. X:2ô7. 



— Falco subbuteo L. XI : 382. 



— Ampelis garrula. XIII : 224. 



— Tömeges vonulások 1906 őszén. — Massen- 

 zUge im Herbste 1906. XHI : 228. 



— Garrulus glandarius (L.) mint fészekrabló. — 

 Garrulus glandarius (L.) als Nesträuber. 

 XIV: 319. 



— Czinegék kártételei a mákban. — Schaden 

 der Meisen im Mohn. XIV : 322. 



— Parus coeruleus L. veszélyes fészkelőhelye. — 

 Gefährlicher Nistplatz von Parus coeruleus L. 

 XIV: 323. 



— Totanus hypoleucus L. -fészkek a vasúti töl- 

 tésen. — Nester von Totanus hypoleucus L. 

 auf dem Bisenbahndamme. XIV : 323. 



— Madártelepitési eredmények. — Vogelansie- 

 delungsResultate. XIV : 328. 



Elismerés. — Anerkennung. VI: 110. 

 Empfehlung. VI: 110. 



Err.ta. 1:187, 11:200, Hl: 251, 288, VI: 125, 

 426, X:321, XI: 405. 



Fatio V. Hirundo rustica L. 1:170. 



— A kakukra (Cuculus canorus L.) vonatkozó 

 érkezési adatok Svájczból. — Arrivées du 

 coucou — Cuculus canorus L. — dans la 

 Suisse. VI : 97. 



— A madarak védelmére vonatkozó kívánságok, 

 elfogadva a párisi 1900-iki nemzetközi orni- 

 thologiai s azután a nemzetközi töldmívelés- 

 ügyi kongresszusok részéről. — Voeux con- 

 cernant la protection des oiseaux adoptés 

 par le Congrès ornithologique international de 

 Paris en 1900 puis par le Congrès interna- 

 tional d'Agriculture. VIII: 189. 



Fekete A. Falco meriilus (Gekini) mint fogoly- 

 pusztitó. — Falco meriilus (Gebini) als Reb- 

 huhnfeind. XIV: 318. 



