558 



Gaetke H. Helgolandról. — Von Helgoland. 1:46. 



— A vonulási röpiilés sebessége és magassága. — 

 Geschwindigkeit und Höhe des Zugfluges. 

 1: 132. 



— Necrolog. IV : 187. 



Gajdóczky J. Lanius collurio L. mint fészek- 

 rabló. — Lanius collurio L. als Nesträuber. 

 XVni: 188. 



Gammel A. Buteo ferox. XIX : 464. 



Gebell J. Akakukról. — Über den Kukuk. (üucu- 

 lus canorus L.). XI : 377. 



— Harkály-mimicry. — Specht-Mimicry. XI: 379. 



— Adatok a kakuk költéséhez. — Beobachtungen 

 über das Brutgeschäft des Kukuks. XII : 338. 



Giglioli H. dr. Necrolog. XVII: 301. 

 Godfrey R. A fehér gólya telelése Délafrikában. — 



Die Überwinterung des weissen Storches in 



Südafrika. XIX: 19. 

 Graeser C. Nyilatkozat. — Erklärung. XIV: 353. 

 Greisiger M. dr. Necrolog. XIX: 499. 

 Greschik J. dr. Nucifraga caryocatactes. XIII: 



219. 



— Olivicola riparia. XIII : 222. 



— Emberiza calandra. Xin:222. 



— Stumus vulgaris. XIH : 222. 



— Turdus pilaris nyári előfordulása. — Vorkom- 

 men von Turdus pilaris im Sommer. XIH: 222. 

 XIV: 338. 



— Ampelis garrula. XIET: 224. 



: — Cannabina linaria. XIH : 225. 



— Archibuteo lagopus (Brunn.) mint nyúlpusz- 

 tító. — Archibuteo lugopus (Brunn.) als Hasen- 

 feind. XrV:318. 



— Colaeus monedula (L.) hasznossága. — Nütz- 

 lichkeit von Colaeus monedula (L.) XIV: 320. 



— Madárpusztulás 1906/07 telén. — Vogelver- 

 minderung im Winter 1906/07. XIV: 329. 



— Ampelis garrula (L.) megjelenése 1906/07 

 telén. — Das Erscheinen von Ampelis garrula 

 (L.) im Winter 1906/07. XIV : 339. 



— • Uj adatok az erdei pinty táplálkozásához. — 

 Neue Daten zur Nahrung des Buchfinken. 

 XV; 310. 



— Ardetta minuta (L.) a Szepességben. — Ardetta 

 minuta (L.) in der Szepesség. XV: 327. 



— A keresztcsőrű tömegesebb megjelenése Magyar- 

 országon 1909. nyarán. — Das massenhafte 

 Erscheinen der Kreuzschnäbel in Ungarn in 

 Sommer 1909. XVI: 299. 



— Ornithologiai jegyzetek a Szepességböl. — 

 Ornithologisches aus der „ Szepesség" . XVI : 305. 



— A madárvonulás Magyarországon az 1909. év 



tavaszán. — Der Vogelzug in Ungarn im 

 Frühjahre 1909. XVH : 1. 



Greschik J. dr. Hazai ragadozómadaraink gyo- 

 mor- és köpettartalom- vizsgálata. — Magen - 

 und Gewölluntersuchungen unserer einheimi- 

 schen Raubvögel. |Archibuteo lagopu8(BRt)NN.); 

 Buteo buteo (L.); Asio otus (L.).] XVH : 168. 



— *Id. Baglyok. — Eulen. XVm:141. 



— * Adatok a hazai egérformák (Murinae) zápfogai- 

 nak ismeretéhez. — Beiträge zur Kenntnis der 

 Molaren der einheimischen Murinen. XVII: 180. 



— * A madarak végbelének mikroskopiai anatómiája. 

 — Mikroskopische Anatomie des Enddarmes 

 der Vögel. XIX: 210. 



— Jegyzet (az ujjkörmökröl). — Notiz (über 

 die Fingernägel). XIX: 451. 



— * A madarak áilalatti mirigyének (Glandula 

 mandibularis) szövettani vizsgálata. Adalék a 

 muczinképzödés ismeretéhez. — Histologische 

 Untersuchungen der Unterkieferdrüse (Glan- 

 dula mandibularis) der Vögel. Ein Beitrag 

 zur Kenntniss der Mucinbildung. XX: 331. 



— OsAWA G. Über die Bursa Fabricii der Vögel. 

 Recensio XX : 540. 



Grunack A. A hópinty (Montifringilla nivalis L.) 

 mint fészkelő madár Erdélyben. — Der 

 Schnee- oder Steinfink (Montifringilla nivalis 

 L.) als Brutvogel in Siebenbürgen. IV : 264. 



Györffy I. Lucz- és jegenyefenyő magvát evő 

 madarak. — Fichten- und Edeltannen fressende 

 Vögel. XVH : 266. 



Gegenseitige Vereinbarung hinsichtlich der Be- 

 obachtung des Vogelzuges. Vereinbart zu 

 Sarajevo auf der ornithologischen Versammlung 

 vom 25—29. September 1899. Vni:147. 



Gezeichnete Staare. VI : 406. 



Geographische Bestimmungen der ornithologischen 

 Beobachtungsstationen Schwedens. 1:151. 



Gólyák Szilveszter napján. — Weisse Störche 

 am Sylvestertag. VHI : 298. 



Gyűjtemények. HI: 241. IV : 178. 271. V : 307. 

 VI: 113. 409. Vm:196. 299. IX : 234. 

 X : 293. XI : 391. XH : 272. XHI : 255. 

 XIV: 362. XV: 346. XVI: 341. XVH: 287, 

 XVIH:423, XIX: 484. XX: 530. 



H 



Haagner A. A fehér gólya Délafrikában. — 

 The White Stork in South Africa. XIX: 16. 



