SUHL A két L. can US xyj)hoster)U(m-án eltérők 

 a bemetszések : a </ -nél mindkét felől két be- 

 metszés : indsura Idteralis et interinedia : xy- 

 phosteriitini quadriiicisiiiii, — ugyanez a Lariis 

 ridibundus-nàl is ; ezzel szemben a ç -nél a 

 külső szélen egy ablak : fenestra lateralis, ettől 

 medial egy jóval nagyobb bemetszés, indsura 

 intermedia, — így xyphosternitni fenestrato in- 

 dsurn van jelen. (Lásd II. és III. tábla.) 



Az incisurák, fenestrák és trabeculákbau, mint 

 már említve volt, individuális és antimer elté- 

 rések elég g;vakoriak. Az A. falialis xyphoster- 

 numában viszont jelentékeny az assymetria : a 

 jobb incisura szembetünöleg kisebb. 



Az incisurák, illetve a két fenestra mélysége 

 a sternum teljes hosszához viszonyítva a követ- 

 kező : 



slemuni tründsuiii. Am Xijiliosternuni der zwei 

 LrrrM.s-Arten sind die Incisuren abweichend : 

 beim cT ündet man beiderseits zwei Incisuren : 

 Indsura lateralis et intermedia: Xiphoster- 

 nuni quadri ndsuni — dasselbe auch bei Larus 

 ridihundus, — dem gegenüber beim j an dem 

 äusseren Margo eine Fenestra lateralis, von die- 

 ser medial eine weit grössere Incisur: Incisura 

 intermedia -- somit Xiphosternum fenestrato 

 indsum. (S. Taf. II. u. III.) Bei den Incisiu-en, 

 Fenestrea und Trtihecutae sind individuelle und 

 autimere Unterschiede häutig genug. Im Xipho- 

 sternum von ^1. fabalis ist dagegen die Assym- 

 metrie eine Itedeutende : die rechte Incisur ist 

 auffallend kleiner. Das Yerhältniss der Tiefe der 

 Incisuren beziehungsweise der zwei Fenestrea 

 zur ganzen Länge des Sternain ist wie folgt: 



A. fnhalis. A. in'!jl.<f A. iiegl.'} A.iieyl.'^' 

 0-24: Ü-80 0-á9 ()-32 



()'03 (lue. intm. imji.) 



L. riilih. L canus rf L. i-ainis Ç 



()• I 8 : im-, lat. —(»•!(') feu. lat. = OO'.I 

 ()■ I 4 : im;, intm. =: 0" lo iuc. iutm. ^= O'ICi 



ê6. Az egész stevnmn ìiosszn nun. -hen. 



(Ezeu s a következő pontban foglalt méretek a 

 mellcsont ho.ssz, illetve szélességi irányában egy- 

 mástól legtávolabb fekvő két pont közötti távolságot 

 jelentik.) 



'26. Länge des ganzen Stci-nnm in min. 



(Diese und die in den folgenden Punkten enthal- 

 tenen Angaben beziehen sieh auf die Entfernung der 

 zwei in der Längs- bez. Breitenrichtung am weitesten 

 liegenden Punkte.) 



A. fahali 

 124 



.4. iirgl. cf .-1. neyl. ? 



148 142 



.-I. nrçjt. ? ' 

 138 





/.. 



G2 



/... vuiins J 

 58 



A sternum s az egész test hosszmérete tudva- 

 levőleg számos fajnál nincs egyenes arányban 

 (pelikánfélék, gémek stb). Jelen esetben mind- 

 két csoportba közel rokon fajokat véve fel, ugy 

 az Anserek mint a Larusok között a sternum. 

 itt feltüntetett hosszmérete a testhoszszal tény- 

 leg arányos. 



Bekanntlich sind die Länge des Sternum und 

 die des ganzen Körpers bei zahlreichen Arten 

 nicht im Yerhältniss (Pelecanidae, Ardeidue 

 etc.). Da es sich in diesem Falle in beiden Grup- 

 pen um naheverwandte Arten handelt, ist die 

 hier angegebene Länge des Sternum mit der 

 Körpergrösse in direktem Yerhältniss. 



27. Az egész sternum szélessége min. -hen. 



A. fabalis. 

 Ü3 



A. ìiegl. cf .-1. negl. J A. neyl. J ' 

 73 Oò G7 



i^7. Breite des ganzen Sternum in nu 

 L. cauKs ? 



L. vidil,. 



27 



L. caiiKs d* 

 3() 



33 



A sternum legnagyobb szélessége a Larus 

 canus d -et kivéve mindenütt xypìiosternum-T& 

 esik, azonban a costosternum szélességét illető- 

 leg különböző arányokban: az A. fahalis-nál 

 az egész margo lateralis sterni csaknem egé- 

 szen párhuzamos és egyenes lefutású, irányától 

 a trahecula lateralis oldalfelé csak kevéssé tér 

 el ; az A. neglectus-oknái a margo lateralis 

 concav, tehát a Sternum középen karcsú, ellen- 



Die grösste Breite des Stei'num fällt überall 

 mit Ausnahme des Larus canus d auf das 

 Xiphosternum, allein mit Eücksicht auf die 

 Breite des Costosternum unter verschiedenen 

 Verhältnissen : bei A. fabalis ist der ganze 

 Margo lateralis sterni beinahe ganz parallel 

 und geradlinig, die Trabecula lateralis weicht 

 niu- wenig seitlich ab. Bei den A. neglectus 

 Exemplaren ist d'^r Margo lateralis concav, das 



