i26 



szalaggal a hypocleidium erősül ; a szög méré- 

 sénél a margó anterior-nak felső egyenes ré- 

 sze vétetett fel a szög elülső szárának. 



des Winkels wurde der obere geradlinige Theil 

 als vorderer Schenkel des Winkels angenom- 

 men. 



fobiilin 



90° 



■(//. rf A. iiegl. $ .-1. negl. ? ' 



L. rkllh. 



rf L can IIS Ç 



C)QO 



SO' 



Az A. fdhitiis-Hal szemben a szög a margó ait- 

 terior i-ristae erosebb előrehajlása folytán mind- 

 három vcgleclus-n&ì tompább. A két La/tís-faj 

 közt kivehető különbség nincsen. 



Minthogy a crista lemeze a legtöbb esetben többé 

 kevésbbé pontos háromszög, a crista elülső éle és 

 basisa által bezárt szögről a háromszögben a szög 

 és szembenfekvő oldal correlatioja alapján következ- 

 tethetünk : tompább szög esetén a crista apexe hegye- 

 sebb, előreállóbb s ezzel az egész crista, hasisához 

 mérten hosszabb ; ellenkező esetben az egésznek for- 

 dítottja áll fenn. Fürbringer szerint a szög indivi- 

 duálisan is változhatik s systematikai következtetésre 

 csak akkor használható, ha benne a lényegest a já- 

 rulékostól sikerült elválasztani. 



Jelen esetben az A. neglectusok s a három 

 Larus példánynál a kérdéses szög teljesen egy- 

 forma s így értékét mindkét felől három példány 

 erősíti meg. 



Az .hí.sf /-éknél feltüntetett különbség ér- 

 téke attól függ, vájjon a leirt A. fabalis mell- 

 csont a faji typnssal egyező-e? Minthogy ez 

 több példány hijján eldöntetlen, kisebb, lé- 

 nyegtelen különbségekre a systematikai meg- 

 ítélésben nem is támaszkodtam. 



33. A crista sterid legnagyobb vuigassága 

 a stei'num hosszához viszonyítva. 



FüRBRiNciEE a crista magasságát is a hátcsigolyák 

 középhosszával méri ; ennek hijján a crista magas- 

 sága jelen esetben a slernum hosszához van viszo- 

 nyítva, a mely ott, a hol a testhosszával általá- 

 ban arányban van, valamint egymáshoz közeleső fa- 

 jok összehasonlításánál is felhasználható mint mér- 

 tékegység. 



Gegenüber .1. I'abnli.'< ist der Winkel in- 

 folge der stärkeren Biegung nach vorne bei allen 

 der drei iii'glectiis stumpfer. Bei den zwei Larus 

 Arten ist kein lînterschied wahrzunehmen. 



Da die Crista zumeist ein mehr oder weniger re- 

 guläres Dreieck darstellt, lassen die vordere Kante 

 und die Basis der Crista durch den von ihnen ein- 

 geschlossenen Winkel auf Grund der Correlation von 

 Winkel und gegenüber liegender Seite folgern : beim 

 stumpferen Winkel ist der Apex cristae spitzer, vor- 

 stehender und damit im Vergleiche zu ihrer Basis ist 

 die ganze Crista länger : im Gegenfalle besteht in 

 Allem das Gegentheil. Nach Fürbringer unterliegt 

 der Winkel auch individuellen Schwankungen, und 

 ist derselbe für systematische Folgerungen nur dann 

 zu verwenden, wenn man an ihm das Wesentliche 

 vom Aocessorischen unterscheidet. 



Der fragliche Winkel ist in diesem Falle bei 

 den /1. iicgieclus Exemplaren und den 3 Lanis 

 vollkommen gleich und stützt sich somit sein 

 Werth beiderseits auf drei Exemplare. Der 

 Werth des bei den /lí(.seíV'.s- verzeichneten Un- 

 terschiedes hangt davon ab, ob das beschrieltene 

 Sternum von A. fahalis mit dem Typus dieser 

 Art übereinstimmt. Da dies Mangels mehrerer 

 Exemplare unentschieden ist, habe ich auch 

 nicht in der systematischen Folgerung gerin- 

 gere Abweichungen in Betracht gezogen. 



33. Grösste Höhe der Crista sterni im, Ver- 

 hältniss zur Länge des Sternum. 



FtiRBRiNGER misst aucli die Höhe der Crista mit 

 Dorsalwii-beleinheit ; in deren Ermangelung ist die 

 Höhe der Crista zu der Länge des Sternum in Ver- 

 hältniss gebracht, welche dort, wo sie sie zu der 

 Körperlänge im Allgemeinen im Verhältniss steht, wie 

 auch beim Vergleichen nahe verwandter Arten als 

 Masseinheit gut verwendbar ist. 



A. fahalis. 

 0-á8'35> 



.4. ìteyl. d 

 0-24(36) 



.4. negl. ? 

 ,,.23(33) 



A. negl. f ' 

 0.025(3« 



L. rulih. L. caiius rf L. canus Í 

 (.)-3á<i8) 0-3^(21) 0-36<2") 



A számok mindkét felől elég zártak. Az A. neg- 

 Icclus-ok kisebb értékeit megmagyarázza a 

 hosszabb és szélesebb sternmn, mely esetben 

 a crífita keskenyebb (Fübbringee I. 144). Szé- 



Die Zahlen sind beiderseits ziemlieh constant. 

 Die kleineren Zahlen von den A. iiegledu-'^ er- 

 klären sich durch das längere und breitere 

 Slernum, was mit niedrigerer C^ri-^ta Arm in 



