szei- kérdése az ornithologia terén is fel van 

 vetve. De már hog.y a zoogeogrnpliin elég-e ah- 

 hoz, hogy a minden rendszer legnehezebbikét, 

 a Icrtitcszeleífct, megalkothassuk, az megint más 

 kérdés ! 



Épen ez az éles ellentét, a mely Kleinschmidt 

 és Haeteet közt sokszorosan mutatkozik, mind- 

 két oinithologusnak tekintélye és az ügy fon- 

 tossága bírt engem arra, hogy a Kleinschmidt- 

 féle értekezéshez utóiratot csatoljak, a melyben 

 a szabad vitatás számára az «Aquilát» rendel- 

 kezésre bocsátottam. Avval ijesztettek, hogy az 

 értekezéseknek oly özöne fog jönni, a melyet 

 egy folyóiratban elhelyezni lehetetlenség. De ez 

 nem következett be, noha nyilvánvaló, hogy a 

 nagyobbszámú hivatottaktól megindított és szé- 

 les alapon haladó vitának a szak mélyítéséhez 

 kellett volna vezetnie. 



Ez okból tehát e két ornithologus elvi kijelen- 

 tésének kritikai értékét illető tömör szemlét aka- 

 rok ide iktatni, hogy a bemélyedésnek szüksé- 

 gességére rámutathassak. 



Kleinschmidt elveti a «spccie^íf» a «subspe- 

 ciessel» együtt s vele a nomenklatorikus el- 

 járást — bizonyára a Linné-féle methodust — 

 melyet ő az állatvilág számára késztteti — tehát 

 mesterséges — rendnek mond ; e helyett az alak- 

 kör által a uferméüzek's rendszert» akarja ki- 

 mutatni, a melyet szerinte a zoojjcogiutjihidlKin 

 találhatunk meg ; ezenfelül az alakkör által a 

 systematikust a régi speciesnevek után való ke- 

 resgéléstől akarja megmenteni. 



Mindenekelőtt arra akarok rámutatni, hogy 

 újabb időben gyakran használják a leíró or- 

 nithologiában az «exact» kifejezést, a mi azon- 

 ban meg nem engedhető, minthogy az ornitho- 

 logia, a repülési probléma egyedüli kivételével, 

 mint tudományág nem a mathematikán, hanem 

 a tapasztalaton alapszik s ha ez a felfogás he- 

 lyes, akkor az összes rendszerek egyike sem 

 «Systema Naturœ», hanem csak az embernek 

 a természetről szerzett időleges ismereteiről 

 adott íV/ó'/ef/cs methodikus kimutatása ; tehát 

 valamennyi rendszer a tapasztalati úton szer- 

 zett ismereteinknek haladása szerint változó; 

 mert egyik sem -('('(/.so eredmény, minthogy mind 

 csak oly melhodui^, a mely bennünket egykor 

 jobb belátásra van hivatva vezérelni. E kate- 



iiiialíniiclien» Systèmes auch in der Ornitholo- 

 gie aufgeworfen. Ob aber die Zoogeographie 

 genügt, um das allerschwierigste aller Systeme, 

 das NaiürlicJie, zustande zu bringen, das ist 

 eine andere Frage ! 



Gerade der schroffe Gegensatz, welcher zwi- 

 schen Kleinschmidt und Hartebt vielfach be- 

 steht, das Ansehen beider Ornithologen und 

 die Wichtigkeit der Sache bewog mich dazu, 

 der KLEiNSCHMiDT'schen Abhandlung einen 

 Nachtrag beizufügen, worin ich für die freie 

 Discussion die «Aquila» zur Verfügung stellte. 

 Man schreckte mich damit, dass es eine Fluth 

 von Abhandlungen setzen werde, deren Unter- 

 bringung in einer Zeitschrift alisolut unmöglich 

 sein wird. Das ist aber nicht eingetroffen, trotz- 

 dem es auf der Hand liegt, das eine auf breiter 

 Grundlage, durch mehrere Berufene durchge- 

 führte Discussion gewiss zur Vertiefung der 

 Disciplin hatte führen müssen. 



So will denn nun ich eine kurze, bündige 

 Eevue über den kritischen Wert der principicl- 

 len Aussprüche beider Ornithologen hier ein- 

 schalten um auf die Notwendigkeit der Vertie- 

 fung hindeuten zu können. 



Kleinschmidt verwirft die «Species» sammt 

 « Subspecies » , mit ihr das nomenclatorische Ver- 

 fahren — soll wohl heissen die LiNNÈ'sche Me- 

 thode — welches er eine für das Thierreich 

 gemdchte — soll heissen künstliche — Ordnung 

 nennt ; statt dessen will er durch den Formen- 

 kreis die viiidüi'iiche Ordnung» nachweisen, 

 welche in der Zoogeographie zu linden sein 

 soll ; überdies will er durch den Formenkreis 

 den Systematike]' vor dem Nachspüren nach 

 alten Speciesnamen retten. 



Ich will nun vorerst darauf hinweisen, dass 

 m neuerer Zeit in der beschreibenden Ornitho- 

 logie oft der Ausdruck «exact» gebraucht wird, 

 was aber imstatthaft ist, weil die Ornithologie, 

 mit alleiniger Ausnahme des Flugproblemes, 

 als Wissenszweig nicht auf Mathematik, sondern 

 auf Erfahrung beruht und wenn dies richtig ist, 

 so sind alle Systeme sammt und sonders nicht 

 «Systema Naturfe», sondern nur der zeitweilige 

 methodische Ausweis der zeitweiligen Kennt- 

 nisse des Menschen von der Natur ; mithin nach 

 Massgabe des Fortschrittes unserer Kenntnisse 

 auf dem Wege der Erfahrung alle, sammt und 

 sonders, wataielhar ; sie sind nicht E'/idresultat, 

 weil sie sammt und sonders zur Methode gehö- 

 ren um einstens zu einer besseren Einsicht zu 



