37 



A fenti 11 táblázat adataiból határozottan 

 kitűnik, hogy az idei vonulási anyag, a tavalyi- 

 nál lényegesen későbbi dátumokat ad. Az idén 

 sem vagyunk ugyan híjján martinai éi-kezusi 

 adatoknak, sőt a legkorábbi érkezés az ország 

 nagy részében kora martiusi dátumokra esik, 

 feltűnő azonban az a körülmény (a ezen tény 

 constatálásánál a központ irattárában fekvő idei 

 vonulási anyagra hivatkozom), hogy a kora mar- 

 tiusi dátumok után, az egész országban stagná- 

 lás állott be, s az érkezési adatok zöme martins 

 utolsó napjaira és április első felére esik. 



Tény azonban, hogy a füsti fecske mégis 

 majdnem az egész országban — bár szórványo- 

 san — de már martius hónapban constatál- 

 tatott, csupán az ország északnyugati szélén 

 ;XLVIIL«.)34°— 35° és XLIX. 35°— 36" k. h. 

 közé eső négyszögeiben], továbbá az ország 

 északkeleti szélén fXLVI. a) 43°- 44 , XLVII. 

 41°— 42-, XLVII. a) 42—43°, XLVIII. a) 

 41°— 42°, XLIX. 39°— 40° k. h. fokok közé 

 eső négyszögeiben] esett a legkorábbi érkezés 

 április hó első napjaira. Még pedig : 



Aus den Angaben der obigen elf Tabellen 

 erscheint entschieden, dass das heurige Zugs- 

 material beträchtlich spätere Daten als das vor- 

 jährige ergiebt. Es mangelt uns zwar heuer 

 auch nicht an Märzdaten, sogar fällt die frü- 

 heste Ankunft im grössten Theil des Landes 

 auf frühe Märzdaten, jener Umstand ist jedoch 

 jedenfalls auffallend, dass auf die sehr frühen 

 März-Ankunftsdaten im ganzen Lande eine 

 Stagnation folgte, so dass das Gross der An- 

 kunftsdaten auf die letzten Märztagen und auf 

 Anfang April fällt. (Bei dieser Behauptung be- 

 rufe ich mich auf das heurige Rohmaterial, 

 welches in der Centrale vorliegt.) 



Es ist aber trotzdem ein Factum, dass die 

 erste Ankunft der Rauchschwalbe beinahe im 

 ganzen Lande schon im Monat März constatirt 

 worden ist, Mos im Nord- West-Ungarn (in den 

 geogr. Vierecken : XLVHI«. 34—35° und XLIX. 

 35 — 36°), ferner im Nord-Osten Ungarns (in den 

 geogr. Vierecken : XLVIa. 43 — 44° ; XL VII. 

 41— 42°; XLVII«. 42—43° ; XLVIII«. 41—42° ; 

 XLIX. 39 — 40°) die erste Ankunft auf Anfang 

 April fällt. 



Ap.-. 



Í -itán. 

 1 4ten. 



I S«Uen. 



«Uly: 

 zepe. 



mart. 7 — 19, tehát martius hó kö- 



A legkésőbbi nap 72 esetben áprilisra és 7 

 esetben május hó elejére esik. Vagyis a vonulás 

 az ország legnagyobb részén április hó folya- 

 mán fejeződött be, s csupán 7 négyszögben nyií- 

 lik be a vonulás május hóba. 



Az esetek elosztása a következő : 



Apr. 



171819 



3 9 5 



2021 22 

 7 5 3 



Culminirt März 7 19; mithin Mitte März. 



Der späteste Tag fällt in 72 Fällen auf 

 April, und in 7 Fällen auf Anfang Mai. Das 

 heisst, es hat sieh der Zug im grössten Theile 

 des Landes schon während April beendet, er 

 streckt sich blos in sieben Vierecken in den Mai 

 hinein. 



Die Vertheilung veranschaulicht die folgende 

 Zusammenstellung : 



Und zwar : 



Mai 



27J28l29j30l 2 

 2 5 2 11 



4 8 9 



Uli 



1012 

 1 1 



/ ikán 

 1 -ften. 

 / esetben, 

 l göaeii. 



Súly apr. 12—24; tehát április hó közepe. 



Az ingadozás földirati négyszögenkint 8 — 59 

 nap között mozog, a legtöbb esetben azonban 

 31 — 50 napot tesz ki. S az idén síkság és hegy- 

 vidék között az ingadozás tekintetében lényeges 

 különbség alig constatálható. 



A középszámok s az ezek alapján készített 

 vonulási térkép (Lásd IV. tábla) arról tesznek 

 tanúságot, hogy a fecske felvonulása az idén 



Culminirt Apr. 1 2—24 ; demnach Mitte April. 



Die Schwankungen bewegen sich innerhalb 

 8—59 Tagen, in den meisten Fällen machen sie 

 aber 31 — 50 Tage aus. Es ist ausserdem heuer — 

 was die Schwankungen anbetrifft — zwischen 

 Ebene und Berggegend keine wesentliche Diffe- 

 renz zu unterscheiden. 



Die Durchschnittszahlen und die auf Grund 

 derselben verfertigte Zugskarte (siehe Tafel IV.) 

 Ungarns geben davon ein Zeugniss, dass der 



