3S 



általában az egész országban késölib követke- 

 zett be, a vonulás iránya és az egyes földrajzi 

 régiók egymáshoz való viszonya szempontjából 

 azonban mindenben a múlt évi feldolgozás ered- 

 ményét igazolják. 



Martiusi középszámokat találunk az ország 

 legdélibb s tengerszinileg is legalacsonyabb ré- 

 szein. 



Apr. 1 — 5-ig terjedő közéjjszámokkal válik 

 ki az egész Nagy-Alföld, a Dunántúl sík négy- 

 szögei 8 a Kis Magyar Alföld. 



Apr. 5 — 10-ig terjedő középszámokat adtak a 

 Dunáidul dombosabb részei, az északi hegy- 

 vidék déli részei s a keleti hegyvidék nyugati 

 fele. 



Végül apr. 11— 16-ig változó középszámok- 

 kal válnak ki az ország legészakibb és legkele- 

 tibb 8 egyúttal tengerszinileg is legmagasabban 

 fekvő részei. 



Szóval nem csupán a hegyrajzi alakulás — 

 mégpedig annak finomabb részletei is — elvitáz- 

 hatlan következetességgel domborodnak ki az 

 idei vonulási adatok alapján, hanem a fokozatos 

 késés is észak felé \ijólag is kétségtelenül be- 

 liizonyul. 



A mit külöuben az egyes zónák átlagszámai 

 is újból igazolnak : 



Aufzug der Eauchschwalbe heuer im ganzen 

 Lande später erfolgte ; vyas aber die Eichtung 

 des Fortschreitens und das gegenseitige Ver- 

 hältniss der einzelnen geogr. Vierecke anbe- 

 langt, so rechtfertigen sie in Allem die Eesul- 

 tate der vorjährigen Bearbeitung. 



Marz-Durchschnitte ergeben die südlichsten 

 und auch hypsometrisch niedrigsten Theile 

 Ungarns. 



Mit Durchschnitten vom 1. — 5. April separirt 

 sich die grosse ungarische Khene, die flachen 

 Theile des Hügellandes Jenseits der Doniiu 

 und die kleine ungarische Tiefebeae. 



Durchschnitte vom 5. — 10. April ergeben das 

 Hügelland jenseits der Donau, die südlichen 

 Theile der ;íörfZ/íc/ie// Erhelmng und der Westen 

 der östlichen Erhchnng. 



Durchschnitte vom 11. — IG. April ergeben 

 endlieh die nördlichsten und östlichsten und 

 zugleich auch hypsometrisch höchstgelegenen 

 Theile des Landes. 



Mit einem Worte prägen sich auf Grund der 

 heurigen Daten nicht nur die verschiedenen 

 orographischen Gestaltungen — sogar in ihren 

 feinsten Details — ganz entschieden und con- 

 sequent aus, sondern auch das Vorrücken gegen 

 Norden ist unzweifelbar augenscheinlich. 



Letzteres wird übrigens auch durch die Zonen- 

 Durchschnitte ebenfalls bewiesen : 



Átlagszáma l8ÍJ8-ban | 

 î)iird)f(^intt í. S- lyyS 1 



Átlagszáma lS99-beii 

 Í)iird)íd)nitt i. $j. 1899 



XLIXa) 



(23-5) 



Mart. 26-7 



Apr. 2-4 



3-5 



4-9 



6-2 



5-9 



« 5-6 



8-1 



« 11-8 



« 15-1 



,< (17-5) 



Isepipthesisek vagy haladási görbék (Lásd : 

 Aquila VII. 1900. p. 369—370) ellenìien az idei 

 vonulási anyag alapján sem construálhatók. 

 A múlt óv eredményei tehát ebben a tekintet- 

 ben is beigazolást nyernek. 



A különböző tengerszini fekvés esetleges ha- 

 tásáról — földr. négyszögenkint — a következő 

 táblázat szolgáljon felvilágosításul : 



Isepipthesen oder Fortschrittsliuien (siehe : 

 Aquila, VII. 1900. p. 369—370) sind aber auf 

 Grund des heurigen Materials wiederum nicht 

 zu construiren. Die diesbezüglichen Eesultate 

 des vorigen Jahres werden also heuer bestärkt. 



Über die eventuelle Wirkung der verschiede- 

 nen hypsometrischen Lagen sollen — vier- 

 ecksweise — die folgenden Tabellen Auskunft 

 gel)en : 



