43 



divatos eljárás szerint 5 — 5 naponkint is cso- 

 portosítani. Kimutattam, mekkora a különbség 

 a köslini és a hofinowesi megfigyelések között 

 s ekként ezen egyes adatok 5 napi csoportosí- 

 tásából következtettem az utóbbiak kevésbbé 

 megbízható voltára. 1898-ban elővettem «A ma- 

 dárvonulás elemei u-t s az Aquila eddigelé meg- 

 jelent évfolyamait és az 1890., 1891., 1894., 

 1895., 1896. és 1897. évi megérkezési adatokat 

 napoììkiììt kiírtam, azután a meteorológiában 

 elfogadott pentádok szerint csoportosítottam, 

 grafikailag feltüntettem s az idő járásával szin- 

 tén pentádonkint összemértem és ezen dolgoza- 

 tomat 1898. évi november 25-én a Magyar C)r- 

 nithológiai Központhoz felterjesztettem. Majd 

 1899. évi szeptember 26-ikán a Szerajevóban 

 megtartott ornithológiai gyűlésen ugyancsak az 

 Ornithológiai Központ felszólítására kifejtettem, 

 hogy az adatok feldolgozásánál kettős módszert 

 kövessünk, kiszámítva valamennyi adat szám- 

 tani átlagát s feltüntetve őket (tekintélyes meny- 

 nyiségök esetén) megszámlálásuk után pentá- 

 donkint is. 



A fecske megjelenésének adatait eleinte csak 

 a hőmérséklettel vetettem össze, még pedig a na- 

 ponkint három ízben töi-tént feljegyzések átlaga 

 szerint, majd a iuqri időtérképekre támaszkodva 

 feltüntettem a reggeli hőmérsékletet, jelezve, ha 

 vájjon volt-e éjjeli fagy, vagy sem ; szemügyre 

 vettem a levegő nyomását, ha vájjon magas, 

 vagy alacsony volt-e a barometer állása ; bemu- 

 tattam a csapadék mennyiségét, megnevezve azt 

 is, hogy hány állomáson esett ez eső vagy hó. 



A meteorológia legnagyobb haladást akkor 

 tett, mikor szakítottak a régi módszerrel s nem 

 elégedtek meg többé a rettenetes módon felsza- 

 porodott statisztikai anyagnak, az időt jellemző 

 tényezők atlagainak feltüntetésével, hanem mi- 

 kor e tényezőket nap-nap mellett térképekre 

 írták s az egyidejű állapotot kezdték tanulmá- 

 nyozni. 



Ezen körülmény megfontolása birt arra, hogy 

 a fecske niegjelenésének ((datait ne csujiáti peu- 

 tádonkint, hanem iiapoiilniil is viérjem össze 

 az idő járásával. 



Ennélfogva az 1899-iki adatokat ép úgy fo- 

 gom l)Pmutatni, mint az 1898-ikiakkal tettem. 



einandersetzte, erachtete ich es als nothwendig, 

 dieselben, analog des Verfahrens in der Meteo- 

 rologie, pentadenweise zu gruppiren. Es stellte 

 sich heraus, welche Differenz sich zwischen den 

 Beobachtungen von Köstlin und Horinowes er- 

 giebt imd daraus konnte ich auf den Minder- 

 werth der Daten von HoÌìinowes schliessen. Im 

 Jahre 1898 wurden die Daten tageweise aus 

 «Elemente des Vogelzuges n und den Jahrgän- 

 gen der Aquila für 1890, 1891, 1894, 1895, 1896, 

 1897 ausgeschrieben, nach Peutaden, wie es in 

 der Meteorologie gebräuchlich ist, gruppirt, gra- 

 phisch dargestellt und pentadenweise mit der 

 Witterung verglichen und wurde die diesbezüg- 

 liche Arbeit bei der Ungarischen Ornitholo- 

 gischen Centrale am 25. November 1898 einge- 

 reicht. Auf der Ornithologen-Versammlung in 

 Serajevo 1899, hielt ich am 26. September im 

 Aiiftrage der Ung. Ornith. Centrale einen Vor- 

 trag über das Bearbeiten der Beobachtungsdaten 

 und plaidirte dafür, man möge die Mittel aus 

 allen Daten berechnen und, giebt es viele Daten, 

 dieselben auch einzelnweise zählen und penta- 

 denweise gruppiren. 



Die Daten des Erscheinens der Rauchschwalbe 

 wurden anfangs nur mit der Temperatur ver- 

 glichen und zwar nach dem Tagesmittel der an 

 drei Terminen angestellten Beobachtungen ; 

 später aber wurde, gestützt auf die tägliclieii 

 Wetterkarten, die Morgentemperatur mitge- 

 theilt und angegeben, ob sich nächtlicher Fi-ost 

 einstellte oder nicht ; auch wurde in Anbetracht 

 gezogen der Luftdruck, ob er hoch oder niedrig 

 war ; endlich wurde die Regenmenge angegeben, 

 sowie die Zahl der Stationen, an welchen Regen 

 oder Schnee fiel. 



Es ist eine bekannte Thatsache, dass die gröss- 

 ten Fortschritte in der Meteorologie dazumal 

 zu verzeichnen gewesen sind, als man die alte 

 Methode aufgab und sich nicht mehr begnügte 

 mit dem ungeheueren Wulst des statistischen 

 Materiales und den daraus resultii-enden Mittel- 

 werthen der meteorologischen Elemente, son- 

 dern, als man die meteorologischen Faktoren 

 Tag für Tag in eine Karte .einzeichnete und an- 

 fieng die gleichzeitigen Zustände zu studieren. 



Eine Überlegung dessen eiferte mich an, die 

 Daten des Erscheinens der Rauchschwalbe mil 

 dem Wetter nicht nur pentadenweise, sondern 

 auch tag-tärjlich zu vergleichen. 



Ich werde also die Daten des Jahres 1899 

 ebenso darthun, wie ich esmitjenen vom Jahre 



6* 



