48 



állott; i8!J9-beii pedig április 8-tól I6-i(j, te- 

 hát sziiitéii napig ugyancmk légítyomásbeli 

 depressziók hatottok időjárásunkra. Az előbbi 

 é)ben e 9 nap a határban való megérkezési 

 lulafoknak 51 5, az utótdiitian 442 "/o-át mu- 

 latja fel. Minthogy pedig a megérkezési idő 

 mintegy 70 napra terjed, bátran állíthatjnk, 

 hogy a jelenség súlypontja e 9 napra esik. 



E folyóirat múlt évi folyamában (390 — 391. 

 1.) említettem, hogy a depresszió milyen idővel 

 szokott járni. Elején, jobb oldalán meleg, közepe 

 körül esős, hátsó részén pedig hűvös, viharos 

 és tavasz elején sokszor havas idő jár. 



Az 1898-ik évi márczius 25 és április 2-ika kö- 

 zött a depressziók középpontja mindig nyugotra 

 esett Magyarországtól az Alpesek vidékére s 

 vonulásuk iránya északra tartott. A depressziók 

 tehát jó oldalaikkal fordultak felénk; a szél 

 többnyire erősen fúvott délkelet és dél felől, az 

 idő az évszakhoz képest szokatlan enyhe volt : 

 az eső sem vált hidegre, mert a felhők szintáján 

 szinte enyhe déli és délnyugati áramlatoknak 

 kellett uralkodniuk, mi meUett az ország köze- 

 pén, Turkevén, történt felhőmegfigyelések iránya 

 l)izonyít. 



Az 1899-ik évi április 8-ától 16-ikáig a lég- 

 nyomási depressziók részint Angolországban és 

 a Skandináviai félszigeten, részint az Adrián és 

 Fekete-tengeren mutatkoztak, sőt 12-én Magyar- 

 ország nyugati vidékén is. Ezen légnyomási 

 helyzetekben változatosabb volt az idő, mint 

 1898-ban márczius 25. és április 2-ika között. 

 A megérkezési adatoknak kisebb százaléka 

 (44-20/0) esik tehát az 1 899-ik évi április 8—1 6-ig 

 terjedő 9 napos időszakra, mint az 1898-ik évi 

 márczius 25. és április 2-ika között levő 9 napra 

 (Sl'S^/o). De hogy e tény csakugyan a légnyo- 

 más alakjainak különféle helyzetére irandó-e, 

 vagy sem, ezt csak több évi adatok fogják meg- 

 czáfolhatatlanul igazolni. 



Az 1899-ik évben Gaal Gaston az I. tábláza- 

 ton levő kimutatása szerint ö "9 nappal jelent 

 meg később a fecske, íuint 1898-ban. Ennek 

 oka az 1899-ik évi márcziusi időjárásban rejlik, 

 mely feltűnő módon hidegnek bizonyul, a meny- 

 iiyil)en ii reggel 7 órai hőmérséklet a hat pentad 



die Witteìuvg im Jahre Ì8fl9 aus, und zvjar 

 vom 8-ten las 16-len April, also auch 9 Tage 

 lang. Das ErAcìieinen der Rauehscinnalbr 

 (extrurillan) i/'c/.sr/ an den 9 Tagen desfrülieren 

 Jalrres 51-5, an Jenen des letzteren 44'2 % 

 aller Daten auf. Da nun aber der Zeitraum zwi- 

 schen dem Anfang und Ende des Erscheinens 70 

 Tage ausmacht, so kann liehauptet werden, dass 

 der Schwerjiunkt der ganzen Erscheinung auf 

 jene 9 Tage fällt. 



Im vorigen Jahrgang dieser Zeitschrift wurde 

 erwähnt (p. 390 391), welche Witterung der 

 Depression eigen ist. Im vorderen, rechten 

 Theile ist es warm, um die Mitte herum regne- 

 risch, im hinteren Theile kühl, stürmisch und 

 im Anfange des Frühlings ist oft auch Schnee- 

 gestöber wahrzunehmen. 



Im Jahie 1898 lag das Centrum der Depres- 

 sionen vom 25-ten März bis :2-ten April immer 

 im Westen von Ungarn, in der Umgebung der 

 Alpen, und wanderten sie nach Norden. Es war 

 also ihre gute Seite gegen unser Land gewen- 

 det ; der Wind war meistens starker Südost- und 

 Südwind, das Wetter war in Betracht der Jah- 

 reszeit ungewöhnlich milde ; aiich der Nieder- 

 schlag brachte nicht Abkühlung, weil bei jeuer 

 Lage in der Wolkenregion ebenfalls milde Süd- 

 und Südwestwinde herrschen mussten, wie dies 

 die Beobachtungen in der Mitte des Landes zu 

 Türke ve darthun. 



Im Jahre 1899 tauchten vom 8-ten bis Ifi-ten 

 April theils in Britannien und auf der Skandi- 

 navischen Halbinsel, theils auf der Adria und 

 dem Schwarzen Meere Dejjressionen auf, am 

 12-ten sogar in Westungarn. Bei jener Lage der 

 Depressionen war das Wetter veränderlicher, 

 als im Jahre 1898 zwischen 25-ten März und 

 2-ten April. Es fällt also eine geringere Anzahl 

 der Daten (44-2 o/o) auf die 9-tägige Periode des 

 Jahres 1899 zwischen 8-ten und Kl-ten Ai)ril, 

 als auf jene des Jahres 1898 zwischen 25-ten 

 März und 2-ten April (51-5 o/o). Ob jene That- 

 sache wirklich der verschiedenen Situation der 

 Luftdruckgelnlde zugeschrieben werden müsse, 

 oder nicht, darüber können nur mehrjährige 

 Daten Aufschluss geben. 



Nach der Zusammenstellung der Ankunfts- 

 daten des Herrn v. Gaal auf Tabelle I, erschien 

 die Schwalbe im Jahre 1899 um 5-9 Tage spä- 

 ter, als im Jahre 1898. Die Ursache dessen hegt 

 in der rauhen Witterung des Monats März 1 899. 

 Die Morgentemperatur der sechs Peutaden be- 



