49 



átlaga szerint O'ï! fokot tesz (I. táblázat szerint), 

 holott 1898-ban í2'l fokkal egyenlő (Aquila 

 1900. évf. 385. 1.). 1899-ben 7^2 ízben jegyez- 

 tek 39 állomásunkon márcziusban éjjeli fagyot, 

 1898-ban pedig 453 ízben. Csapadék, még pedig 

 1899-ben többnyire hó alakjában, szinte töbl) 

 esett 1899-ben (1813 mm.), mint 1898-ban 

 (1624 mm.) 39 állomásunk kimutatása szerint. 



Az első fecskék 1899-ben és 1898-ban egy- 

 aránt febi'i;ár végén s márczius első napjaiban 

 s az utolsók májiis 10-ike körül jelentek meg 

 és mégis mily roppant különbség mutatkozik e 

 tünemény lefolyásában ; az egyik esztendőben 

 igen korai, a másikban igen késői a kulminá- 

 czió ; 1898-ban márcziusra 53"3, 1899-ben csak 

 l7"9o/o-a esik az érkezési adatoknak. E tény 

 világos útmutatásul szolgál, hogy a tünemény 

 helyes értelmezésére nemcsak az szükséges, 

 hogy valamennjá adatnak átlagát számítsuk ki, 

 hanem hogy pentadonkint is tüntessük fel az 

 esetek számát. Sőt tovább megyek és állítom, 

 hogy ha a fecske megérkezését az időjárás alap- 

 ján tanulmány tárgyává tenni akarjuk s oly bő 

 adatokkal rendelkezünk, mint az 1898 és 1899-ik 

 évekről, azokat az adatokat napról-napra kell 

 feltüntetnünk, hogy a kapcsolatot köztök s a 

 napi idő között megtalálhassuk. Az idő válto- 

 zását legjobban megítélhetjük a najii időtérké- 

 pek alapján. Nem mondom, hogy minden nap 

 érkezési adatát ez úton kellő világításban lát- 

 hatni, de annyi tény, hogy tisztán csak is így 

 látunk s a feltűnőbb ugrásokat csak így magya- 

 rázhatjuk meg. 



Erre vonatkozólag, Gaal Gastontól eltérőleg, 

 feltüntetem a fecske csak a határban való meg- 

 jelenésének adatait napról-napra úgy az 1898-ik, 

 mint az 1899-ik évről. Felosztottam az egész 

 országot négy területre, úgymint : e'.ssöA? vi- 

 dékre, nyugoti vidékre, középső vidékre e.s ke- 

 íefi vidékre. Jobban szerettem volna, az eddigi 

 eljárást követve, északi hegyes, nyugoti dom- 

 bos, keleti hegyes vidéket és Alföldet megkülön- 

 böztetni, de az 1899-ik évi megfigyelő helj^eket 

 külön-külön kellett volna a térképen kikeresni, 

 mi igen hosszadalmas munka lett volna s végső 

 eredményében alig különbözött volna az előbb 

 említett felosztástól, miként erről az 1898-ik 

 évi adatokból meggyőződtem. Ugyanis fentebbi 

 felosztásom szerint 1898-ban a megérkezés át- 

 Aciuila. IX. 



trägt im Mittel ()-2 (Tabelle li, im Jahre 1898 

 hingegen 2-1 Grad (Aquila 1900, p. 385.). Im 

 Jahre 1899 wurde an unseren 39 Stationen 722- 

 mal Nachtfrost beobachtet, im Jahre 1898 nur 

 453-mal. Niederschlag, und zwar meistens 

 Schnee, fiel im Jahre 1899 ebenfalls mehr (1813 

 mm.), als im Jahre 1898 (1024 mm.). 



Die ersten Schwalben kamen im Jahre 1899 

 und 1898 Ende Februar und Anfang März an, 

 die letzten um 10-ten Mai herum ; und dessen- 

 ungeachtet ist doch der Unterschied im Ver- 

 laufe der Erscheinung aufl'allend gross ; in einem 

 Jahre stellt sich die Culmination sehr frühzei- 

 tig, im anderen seh)' spät ein; im Jahre 1898 

 weiset der März 53"5, im Jahre 1899 aber nur 

 17-9 »/o aller Daten auf. Diese Thatsache giebt 

 guten Fingerzeig, wie beim Interpretiren jenes 

 Phänomens vorzugehen sei, wie es nicht genügt 

 nur das Mittel aller Daten zu berechnen, son- 

 dern wie die einzelnen Daten auch nach Penta- 

 den zu gruppiren sind. Ja ich kann sogar be- 

 haupten, dass in dem Falle eines Studiums der 

 Ankunftsdaten auf Grund der täglichen Wetter- 

 karten und bei solch' grossartigem Materiale, 

 wie es die Jahre 1898 und 1899 aufweisen, auch 

 Tag für Tag die Summe jener Daten darge- 

 than werden müsse, wenn man den Zusammen- 

 hang derselben mit dem Wetter suchen will und 

 auch finden möchte. Ich sage nicht, dass die 

 Wetterkarte die Ankunftsdaten eines jeden Tages 

 in klares Licht stellen werde, allein so viel 

 glaube ich sagen zu können, dass wir nur auf 

 diese Weise klar sehen und die auffallenderen 

 Sprünge uns erklären können. 



Eben deshalb will ich die Ankunftsdaten der 

 Jahre 1898 und 1899 Tag für Tag zur Darstel- 

 lung bringen und zwar, abweichend von der 

 Methode des Herrn v. Gaal, sollen nur die 

 Fälle für extraviìlaìi angeführt werden. Das 

 ganze Land theilte ich in 4 Gebiete ein, näm- 

 lich : Nordgegcnd, Westgegend, Mittlere Ge- 

 gend luid Ostgegend. Es wäre mir lieber ge- 

 wesen, nach dem bisherigen Vorgang, nördliches 

 Bergland, westliches Hügelland, östliches Berg- 

 land und Tiefebene zu unterscheiden, jedoch 

 hätte ich jeden Ort zuerst auf der Wandkarte 

 aufsuchen müssen, was eine langwierige Arbeit 

 gewesen wäre und als Endresultat hätte sich 

 kaum etwas anderes ergeben, als was die oben- 

 genannte neue Eintheilung ergab, wie dies die 

 Daten des Jahres 1898 darthun. Es fällt der 

 mittlere Ankunftstag im Jahre 1898, laut der 



