71 



többi részén (5"5 — 6"2 nap). így azonban tudjuk, 

 hogy az 1899. évi márcziusban főkép a déli és 

 nyugati vidéken járt rossz idő, természetesnek 

 találjuk hát a nagyobb mértékű késést. 



Hozzájárul ehhez ama körülmény, hogy 

 lS98-ban az április 3 — 5-én beköszöntött csú- 

 nya idő elnyújtotta, késlette a fecskemegjele- 

 nést főkép a Kárpátok vidékén, holott az Al- 

 földön már úgyszólván vége volt a felvonu- 

 lásnak. 



Ha már most feltesszük a kérdést, hogy mi- 

 csoda kapcsolat van az idő és a füsti fecske 

 megjelenése között, úgy nem adhatunk más fe- 

 leletet, mint ezt : Az idö részint gyorsító, 

 részint lassító hatással van e jelenségre. 

 Európai megfigyeléseink tehát csak a tünemény 

 lefolyásának okait lesznek képesek jobban és 

 jobban felderíteni ; de hogy mi ösztönzi a fecskét 

 arra, hogy elhagyja tartózkodási helyét s tavasz- 

 szal hozzánk térjen, ezt csak a helyszínén meg- 

 ejtett vizsgálódás fogja tisztába hozni. Nekünk 

 első sorban azokat az okokat kellene kifürkész- 

 nünk, melyek a fecskét arra birják, hogy őszszel 

 tőlünk elköltözzék. 



Hátha hasonló okok szülik a tavaszi vissza- 

 térését is ; hátha az egyenlítőn túlra oly klima 

 alá igyekszik, mint a minőt a nyár folytán ná- 

 lunk talált ! 



Ha megfigyeléseinket oly nagyszabásulag foly- 

 tatjuk is, például 10 évig, mint 1898- és 1899-ben, 

 micsoda eredményre fogunk jutni ? Nem másra, 

 mint arra, hogy képesek leszünk megmondani, 

 hogy melyik nap jelenik meg átlagosan a fecske 

 hazánk ezen vagy azon a helyén, mikor látták 

 legkorábban vagy legkésőbben? A megjelenés 

 átlagos napját délen és alacsonyabb vidéken ko- 

 raiabbnak fogjuk találni, mint az északiabb és 

 magasabb fekvésű helyekét. Majd feltámad ben- 

 nünk a vágy, s tiidni akarnók, vájjon milyen is 

 lenne a megjelenés napja, ha hazánk földje 



Jahre 1899 die Karpatengegend eine kleinere 

 Verspätung (4'1 — 4-6 Tage) aufweiset, als die 

 übrigen Theile des Landes 5 "5 — 6-2 Tage). So 

 aber ist bekannt, dass der März des Jahres 1899 

 besonders in der Süd- und Westgegend schlech- 

 tes Wetter brachte, mithin ist die grössere Ver- 

 spätung in diesen Gegenden ganz begreiflich. 

 Dazu kommt der Umstand, dass das abscheuli- 

 che Wetter am 3 — 5. April im Jahre 1898 in 

 der Karpatengegend ein Hinderniss in den Weg 

 setzte und die Ankunft der Schwalbe ins Stecken 

 setzte, dazumal, als das Erscheinen in der Tief- 

 ebene schon fast beendigt war. 



Stellt man nach Alledem die Frage, welcher 

 Zusammenhang besteht zwischen dem Wetter 

 und der Ankunft der Schwalbe, so kann die 

 Antwort nur diese sein : Das Wetter wirkt 

 beschleunigend oder verzögernd auf die Er- 

 scheinung ein. Unseie europäischen Beobach- 

 tungen werden also, nach meinem Dafürhalten, 

 nur im Stande sein, die Ursachen, die beim 

 Verlaufe der Erscheinung wirken, mehr und 

 mehr aufzuklären ; was aber die Schwalbe an- 

 regt, ihren Aiifenthaltsplatz zu verlassen imd 

 im Frühling zu uns zu kommen, dieses kann 

 nur Untersuchung an Ort und Stelle ins Eeine 

 bringen. Uns sollte es in erster Linie obliegen, 

 diejenigen Ursachen zu ergründen, welche die 

 Schwalbe zwingen, im Herbst aus unseren Ge- 

 genden wegzuziehen. Es wäre nicht unmöglich, 

 dass der Frühlingszug auf ähnlichen Ursachen 

 beruht; auch nich unglaublich erscheint es 

 vorauszusetzen, dass sich unser Vogel, den 

 Aec^uator überfliegend, in jene Gegenden begiebt, 

 wo er ähnliche Klima- Verhältnisse findet, als 

 er im Sommer bei uns antraf. 



Und welches Ergebniss wird sich heraus- 

 stellen, würden die Beobachtungen auch in 

 Zukunlt, z. B. 10 Jahre lang, in so enormer 

 Ausdehnung fortgesetzt werden, als sie im 

 Jahre 1898 und 1899 ins Leben traten? Etwa 

 folgendes. Wir werden im Stande sein anzu- 

 geben, welcher der mittlere Tag des Erschei- 

 nens an diesem oder jenem Orte sei, wann 

 die Schwalbe am frühesten und wann sie am 

 spätesten bemerkt wurde. Der mittlere Ankunfts- 

 tag wird in südlicheren und niedriger gelege- 

 nen Gegenden auf ein früheres Datum fallen, 

 als auf nördlicherem und höher gelegenem Ter- 

 rain. Dann wird man versuchen zu bestimmen, 

 welcher sich als der mittlere Tag der Ankunft 

 ergeben würde, wenn Ungarn lauter Ebene wäre. 



