72 



csupa lapály volna? Tényezőt fogunk keresni, 

 hogy a magasabb fekvésű helyeken való meg- 

 jelenést az Alföld síkjára átszámíthassuk ; ak- 

 kor azután az egyidejű megjelenések helyeit 

 körülbelül az isothermákhoz hasonló vonalakkal 

 kötjük majd össze s látni fogjuk, vájjon dél- 

 nyugatról, délről, vagy délkeletről történik-e a 

 haladás az ellenkező égi táj felé, vagy máské- 

 pen megy-e végbe ? 



Majd az eseteket nem csak pentadonkint, ha- 

 nem naponkint is fel fogjuk tüntetni, össze fog- 

 juk vetni az időjárás tényezőivel s megállapí- 

 tandjuk, miféle időben kezd mutatkozni a fecske, 

 mikor látható legsűrűbben s mikor és miért ke- 

 vesbedik megjelenése? Micsoda körülmények 

 hatnak arra, hogy táplálékához korábban vagy 

 későbben hozzá juthasson ? A kérdéseket még 

 szaporíthatjuk is, akár a végtelenig, de a főkér- 

 désre : Mi indítja meg a madarak útrakelését ta- 

 vaszszal, európai megfigyeléseinkből kielégítő 

 feleletet adni képesek nem leszünk. 



Man wird also um einen Faktor suchen, der 

 uns in den Stand setzen würde, die Ankunft an 

 höher gelegenen Orten auf die Fläche der Tief- 

 ebene umzurechnen ; dann wird man die Orte 

 mit gleichzeitiger Ankunft mit Linien, etwa je- 

 nen der Isothermen ähnlich, verbinden und 

 auf diese Weise darthuen, ob das Fortschreiten 

 von Südost, Süd oder Südwest ausgehe und ge- 

 gen die entgegengesetzte Weltgegend gerichtet 

 sei, oder nicht. 



Auch wird man die Einzelfälle nicht mehr 

 pentadenweise, sondern tag-täglich zur Darstel- 

 lung bringen, imtersuehen den Zustand der 

 Witterung und feststellen, bei welchem Wetter 

 die Schwalbe zu erseheinen beginnt, wann sie 

 am häufigsten gesehen wird, wann und warum 

 Abnahme im Erscheinen eintritt ; welche Um- 

 stände es bedingen, dass sie ihr Futter früher 

 oder später auffindet ? Ja, man wird die Fragen 

 häufen und bis ins Unendliche fortsetzen kön- 

 nen, jedoch auf die Hai;ptfrage : Was reget die 

 Vögel zu ihrem Frühlingszug an ? — werden 

 die europäischen Beobachtungen allein nicht 

 im Stande sein, eine befriedigende Antwort zu 

 ertheilen. 



A kakuk megjelenése Ausztria és Magyar- 

 ország területén 1897- és 1898-ban. 



HeGYTOKY KiBOS-tÓl. 



Das Erscheinen des Kuckucks in Österreich und 

 Ungarn im Jahre 1897 und 1898. 



Von Jakob Hegtfoky. 



Midőn Capek Venczel a kakiik 1897- és 

 1898-ik évi megérkezését tanulmány tárgyává 

 tette, ^ azon eredményre jutott, hogy e madár 

 Ausztria területén 1898-ban korábban jött meg, 

 mint 1897-ben; a délibb vidéken azonban az 

 1897-ik év valamivel koraibb adatokat mutat 

 fel, mint az 1898-ik. 



Ennek okát az időjárásban sejti; hivatkozik 

 saját, Oslawanban történt megfigyeléseire,^ me- 

 lyek szerint lakóhelyén az 1898-ik év április 

 első felében többnyire kedvezőtlen idő volt 

 északnyugoti szelekkel, holott második felében 

 gyakran dél-délkeleti szél fúvott és kedvező vi- 

 szonyok uralkodtak. 



Bármily becsesek is Capek időjárási megjegy- 



Die Schwalbe. Neue Folge II. Separatabdruok. 

 Ugyanott 16. 1. 



Als Herr W. Capek das Erscheinen des 

 Kuckucks im Jahre 1897 und 1898 zum Gegen- 

 stand seiner Studie ^ wählte, erhielt er als Ee- 

 sultat, dass der Vogel in Osterreich im Jahre 

 1898 früher erschien, als im Jahre 1897 ; im 

 Süden jedoch weiset das Jahr 1897 etwas frü- 

 here Daten auf, als 1898. Die Ursache dessen 

 vermuthet er in der Verschiedenheit des Wetters 

 und beruft sich auf seine Erfahrung, der zu 

 Folge an seinem Beobachtungsort zu Oslawan ^ 

 in der ersten Hälfte des Aprils 1898 meist un- 

 günstiges Wetter mit Nordwestwinden, in der 

 zweiten aber günstige Witterung mit häufigen 

 Süd-Südostwinden herrschte. 



Haben die Wetterangaben des Herrn Capek 



' Die Schwalbe. Neue Folge U. Separatabdruek. 

 '■' Daselbst, p. IG. 



