74 



E két évnek azon közös jellemvonása van, 

 hogy az adatok kulminácziója ngj'anegy pen- 

 tádra (április 16 — 20.) esik ; ámde e kiilmináczió 

 1898-ban igen jól van kifejlődve, az adatoknak 

 közel fele (41-3 "/o) esik április 16 — 20-ik nap- 

 jára, holott 1897-ben csak M'í »/o jut e pen- 

 tadra. A jelenség súlypontja 1898-ban kétség- 

 kívül e pentadra esik, nem lígy 1897-ben, mely 

 évben a megérkezési adatok négy pentad között 

 csaknem egyformán oszlanak meg. 



Érdeklődésünket első sorban az áprilisi ne- 

 gyedik (16 — 20.) pentad vonja magára. Miért 

 fejlődött ki az egyik évben a kulmináczió sok- 

 kal Joliban, mint a másik évben? 



Mielőtt e kérdésre megfelelnék, előre kell bo- 

 csátanom, hogy a fentebbi adatoki-ól nem tud- 

 juk még, hogy milyen tengerszíni magasságra 

 és geográfiai fekvésre vonatkoznak ; pedig a 

 megjelenés korábbi vagy későbbi ^olta részben 

 tőlők függ. Hogy az orográfiai és geográfiai ha- 

 tást a kakuk 1897- és 1898-ik évi megjelenésé- 

 ből kiküszöbölhessük s összemérhető adatokra 

 szert tehessünk, nem tehetünk egyebet, mint 

 azt, hogy csupán azokat a helyeket veszszük te- 

 kintetbe, melyeken a megjelenést épen úgy 

 1897-ben, mint 1898-ban megfigyelték. így aztán 

 csak 184 adatunk marad. Sőt még ezekből is 

 hetet* elhagyok, mivel vagy feltűnően elütnek 

 egymástól, vagy semmi különbséget a két évben 

 fel nem mutatnak. E szerint 177 állomásunk 

 van, hol a kakuk megjelenését mindkét évben 

 feljegyezték, és pedig 146 osztrák és 31 magyar 

 helyen. 



Az osztrák állomásokon 1898-ban 1'8, a ma- 

 gyar helyeken 0"6 nappal jött meg hamarabb a 

 kakuk, mint 1897-ben. 



Ha már most 177 adatunkat közelebbről meg- 

 tekintjük, azon eredményre jutunk, hogy a meg- 

 jelenés átlagos napja a következő : 



* Jízen helyek a következők: Lemé, Putna, Tata- 

 row, Jawornik, Zwittau, Olmütz, Platten. 



Beide Jahre haben den gemeinsamen Charak- 

 terzug, dass die Culmination der Daten auf die- 

 selben Pentade (16 — 20. April) fällt; im Jahre 

 1898 ist dieselbe sehr gut entwickelt, indem der 

 16—20. April fast die Hälfte (4 1-3 o/o) aller Daten 

 aufweiset, hingegen entfallen auf dieselbe Pen- 

 tade des Jahres 1897 nur 24-2 o/o aller Daten. 

 Der Schwei"punkt des Phänomens fällt zweifels- 

 ohne im Jahre 1898 auf die 4-te Aprilpentade, 

 nicht so im Jahre 1897, wo die Daten fast gleich- 

 förmig auf vier Pentaden vertheilt sind. 



Unser Interesse beansprucht gewiss am 

 meisten die vierte Aprilpentade (16 — 20). Was 

 ist die Ursache dessen, dass die Culmination in 

 dem einen Jahre viel besser auftritt, als in dem 

 anderen ? 



Bevor ich auf diese Frage antworte, muss 

 vorausgeschickt werden, dass wir in Bezug der 

 mitgetheilten Daten weder die Seehöhe, noch 

 die geographische Lage der Beobachtungsorte 

 kennen, obwohl das frühere oder spätere Er- 

 scheinen zum Theil davon abhängt. Damit die 

 Wirkung der orographischen und geographi- 

 schen Verhältnisse auf das Erscheinen des 

 Kuckucks 1897 imd 1898 eliminiert werde und 

 vergleichungsfähige Daten erhalten werden, 

 kann man nichts anderes thun, als wenn man 

 nur jene Orte in Betracht zieht, an welchen die 

 Ankunft des Kuckucks in beiden Jahren ver- 

 zeichnet ist. Dann aber bleiben uns nur 184 

 Daten. Auch von diesen lasse ich noch 7 fal- 

 len,* weil die zwei Jahre entweder sehr grosse, 

 oder keine Differenz aufweisen. Mithin bleiben 

 uns nur 177 Stellen, an welchen man das Er- 

 scheinen des Vogels in beiden Jahren notirte, 

 und zwar sind es 146 österreichische und 31 

 ungarische Orte. 



An den österreichischen Stationen kam der 

 Kuckuck 1 -8, an den ungarischen 06 Tage im 

 Jahre 1898 früher an, als 1897. 



Der mittlere Tag des Erscheinens, genauer 

 beobachtet, stellt sich folgendermassen heraus. 



* Die Daten von Lerne. Putna, Tatarow, Jawornik, 

 Zwittau, Olmütz, Platten. 



