81 



A madárvonulás Magyarországon az 1900. év tavaszán. 



A M<igi)(ir Oriiilhologi<(i Központ VII. évi jeì('iitr>ii-. 

 Feldolgozta Vezényi Ákpád. 



®cir %ogcI,5itg in ItMßttnt im JCrüíjjníjrc 1900. 



VII. 3iil)V't'öbevid;t ber Uncj. Orti. Centrnlc. 

 'öcardeitct non 3(rpnb 'iieíéniii. 



Az idei jelentés terjedelemre nézve nagyobb 

 a múlt évinél, mert a füstifecske vonulási anya- 

 gát, melyet Gaal Gaston úr az 1898 és 1899 

 években külön dolgozott fel, az idén ismét a 

 többi fajok keretében tárgyaljuk. 



A feldolgozás módszereiben szorosan alkal- 

 mazkodtam a múlt évben, Schenk Jakab által 

 alkalmazott formákhoz, már csak azért is, hogy 

 az összehasonlítás minden tekintetben köny- 

 nyebb legyen. 



A múlt évi feldolgozásból elmaradt a koráb- 

 ban, egyezőleg s későbben érkezett fajok egybe- 

 vetése, mert az előző évek közéjiszámítása más 

 alapon történt; a folyó évi jelentéshez azonban 

 mellékeltem az összehasonlítást, alajjúl véve a 

 múlt évi — a sarajevói kongresszus határozata 

 szerint alkalmazott — arithmetikai középszá- 

 mitás eredményeit. 



Örömmel konstatálhatjuk, hogy tisztelt meg- 

 figyelőink érdeklődése és kitartása nem csök- 

 ken, sőt különösen a m. kir. erdöhatóságok je- 

 lentéseinek és megfigyelő állomásainak száma 

 évről évre szaporodik. 



A M. 0. K. ezúttal is hálás köszönetet mond 

 mindazoknak, kik oly odaadó buzgalommal tá- 

 mogatják a madárvonulás ügyét. 



Az 1900. évi megfigyelők névsora : 



Adorján Lőrincz — priv. megf. — Krompach. 

 Bikkessy Guido — rend. megf. — Miklósfalu. 



Bod Péter dr. — priv. megf. - Bács. 



Aquila. IX. 



3)er £)emnoe íöertcí)t ift iioíuminöjer aíö ber nor 

 tiergegangeiie, rocil aiid) öer ^"ööcríliaiidjídjuinlbe, 

 raeláier in ben Sauren 1898 unb 1899 bnrd; íterrn 

 ® a ft on non ©aal f eparat bearbeitet inorbcn ift, 

 bteêmal roteber mit ben anberen 3irten jugieid; ab- 

 gebonbeit lourbe. 



einfiá)t[i(í) ber i8eobad;tnngêmetbobe f^ielt id) 

 mid) gan^ an baê »on ^errn ^afob ©d^enf an= 

 geronnbte a?erfat)ren, fdjon auê bem ©runbe, bannt 

 ein a3ergíeid) mit ber friil;eren iöearbeitung in jebcr 

 êinficiit ennögíid)t iinb erietdjtert uierben foli. 



3n ber üorjät^rigen ^i3earbeitnng Ijatte man baê 

 Slíergíeiá)en ber fruiter, gíeid),^eitig unb fpäter an= 

 gefommenen Sírten im i?erbaltnif3 ^n ben friifjercn 

 Sanbeêmittein roeggetaifen, meil bie ÎBeredjnnng 

 ber Hfitteí üergangener 3ûl)re ouf anbere SBeife 

 biirdjgefii^rt morben loar. ^euer ronrbc and) biefcô 

 abgefjanbeit unb jroar auf Ornnb ber 33eftimmung 

 ber îBereinbarungen oon Sarajeoo — 1899 — 

 nämlid; auf bie aritljmctifdjcn 3JiitteI bafirenbe 

 Diefultate beê im oorigen ^ai^reè jum erftenmai on: 

 geioanbten 3>erfnl;renê. 



9leuerbings fetjen mir eê mit ;Çreube, òa^ bie 

 âluôbauer unb Siebe jum gaá)c unfercr nerebrten 

 SBeobadjter ftetè biefelbe bleibt, ja fogar bie 53e= 

 ridjte unb îBeobadjtungâftationen ber fi3n. ung. 

 gorftbebörbeu non ^af^r ju ^atjr nod) äuuefjmen. 



5)ie U. D. e. banft nndj jetit 3U[cn, bie ber Sadje 

 ber 33ogelpt)änologie mit fo Ijingebenbem Eifer bei; 

 getreten finb. 



92iimen§tier5etd)ni^ iter SBeotmrijtev im ^a{)ve 

 1900. 



Aöorjan Ifaicnj — priu. Sßeob. in — Sìrompad). 

 gildicaag (Butöo oon — orb. $tìeob. in — 9)îif[oê: 



faíu. 

 îaoù ^cter ®r. — prin. ^ì^eob. in Ü^iíce. 



u 



