130 



A füsti fecske idei vonulása az előző évekhez 

 képest eltérést mutat. Ez az eltérés abban mu- 

 tatkozik, hogy a keleti hegyvidék középszáma 

 megelőzi a Dunántúlt, holott az előző években 

 ez fordítva volt. Okát ennek a középszámltás 

 módjában találom, mely az 1899. evi sarajevói 

 kongresszus óta tudvalevőleg az arithmetikai 

 középszámításon alapul. Ha majd a régebbi fel- 

 dolgozásokat az újabb methodus szerint át- 

 számítjuk, valószínűleg az idei eredményeket 

 érjük el. A per analogiam való következtetés is 

 azt bizonyítja, hogy a délről vagy délkeletről 

 jövő fajok a keleti hegyvidéken valamivel előbb 

 jelennek meg, mint a Dunántúlon. 



A zónák szerint való elhelyezkedés külömben 

 épen olyan, mint a múlt években, vagyis az 

 észak felé való késés zónáról zónára kimutat- 

 ható. A hypsometrikus befolyást bizonyítják a 

 magas hegyvidéki adatok, melyeknek késése 

 állandó. 



Legérdekesebb azonban a vonulásnak pentá- 

 dokra osztott képe, mely gyors, rohamos elter- 

 jedésről tanúskodik. A tulajdonképeni culmi- 

 uátió ápr. 6. 10. közé esik. 



®er bieejätjrige 3i'ô öer íRaitc^íc^iüaíde lueift in 

 :iserl)ältnife ju ben ooricjen 3"í)ren eine gibiueidjnng 

 auf. í^iefe SŰnueidjuncj jciiU fid) barinnen, bafè òaè 

 3Jiittel ber bftlidjen ©rtjeíning nor bem bee .^üo,d- 

 hmbeë ftel)t, luaíirenb baffelbe in ben früljeren 

 3al)ren üerfebrt mat. SDie Urfaáie finbe iá) in bet 

 a)íetí)obe beê 3Jîittel:3iuêred)nenê, roeidjeê feit ber 

 ílkrfammlung in ©arajeoo 1899 auf ber arití;me= 

 tiíd)en ÎBeftimmnng baftrt ift. Íl6errecí)nen roir einft 

 bie früí)cren íöearbeitungen nad) ber neneren 3ííe- 

 tljobe, fo tücrben roir umbrfd^einlid) bie bieejäljrigen 

 Siefultate erreid)en. (Sine (^olgerunö per 3tnaioijiam 

 beiueifet and) fo inet, bafô bie uon ©üb ober ©üb: 

 oft fonimenben âlrten auf ber öftlidjen ®rf)ebnng 

 etuiaè frül)Ov, ala anf beni i^ügellanbe j. b. Donan 

 erfc^einen. 



Sie ©islocirnng nad) ben 3ouen ift übrigene 

 [jener biefelbe mie in ben uoriöen iyitjre, inbem bie 

 5üerfpätnng gegen 3îorb uon Bone ju Bone auf: 

 roeiöbar ift. 



2)en I)i)pfometrifd;en (Sinflnf; beiueifen bie S)aten 

 ber ^odjgebirge. Deren 5Berfpatung confiant ift. 



3(ni intereffanteften ift aber òaè anf '^^entabe ge= 

 tljeilie S3ilb beò Bwßee, lueldjeê eine rafd^e, rapibe 

 Slîerbreitung beroeift. Sie eigentlid)e 6nhnination 

 fällt 5U)ifd)en ben 0— lO^ten 3lpri[. 



L. (g.) — Mart. 16. - (in) Doroszló(,XLVI«). 

 Lk. (©p.) — Apr. 30. — » Szepes-Ófalu. - 

 J. i©d}.) — 4.'3 nap (^agc). (XLIX.) 



K. (M.) — Apr. 6. 



74. <- 



XLIVa. 



XLV. 



XLV«. 



Hydro chelidon nigra, (L.) 



(Hydrocbelidou fi.ssipos, L.) 



— Apr. Ií2. — (in) Temes-Kubin. 



'27.— 

 27. — 



Újvidék. 

 0-Verbász. 



75. -< — >■ Hypolais hypolais, (L.) 



iHypolais icterina, Vieill.) 



Felső- Lövő aránylag késő. 



^ e l ê ö : S ö n ö uer^ältnifemäeig f pőt. 



L. (g.) - Mart. 7. — (ín) Zengg (XLIV«.) 

 Lk. (©p.) — Apr. 20. — « Ungvár. — 

 (XLVIII«.) 

 Szepes-Béla. — 

 (XLIX.) 



