itt tekintetbe jöhető területeken épen csak 

 elvétve kerül egy-egy alkalmi adat, systema- 

 tikus megfigyeléí3ek ott nem történtek. 



E kis történeti összeállításból látható, hogy 

 avijDhíPnologiai megfigyelésekkel legelőbb, hoz- 

 zátehetjük még — legintensivebben az északi 

 népek foglalkoztak, tehát azok, a kik leginkább 

 függnek az időjárástól. Az embernek ősi vágya 

 az időjárás ismerete, s mivel ő maga az idő- 

 járást megjósolni nem tudta, keresett magá- 

 nak ilyen időjósokat az állatvilágból, különös 

 előszeretettel pedig vonuló madarakat. A régi 

 svéd és finn megfigyelők (Leche J., Bjer- 

 kander C, Oedmann S., Ekström stb.) min- 

 dig egész sereg szabályt adnak arra, milyen 

 mezei és kerti munkát lehet végezni egyik vagy 

 másik madárfaj megérkezésekor. Az iijabb írók 

 közül Brehm és Gätke szintén még időjósokat 

 látnak a madarakban. Jellemző mindezekre a 

 törekvésekre a berni gazdasági egyesület munka- 

 programmjának egyik pontja, mely szerint a vo- 

 nulás egyes jelenségei kapcsolatba hozandók a 

 mezei munkával akként, hogy erre a legked- 

 vezőbb időt épen az egyes madarak érkezései 

 adnák meg. Ugyanilyen czélzattal figyeltetett 

 a cseh gazdasági egj'esület is.' 



Hasonló czél vezette az erdészeket is, bár 

 ezek inkább phytophíenologiával foglalkoztak. 

 Legérdemesebb kiséi-leték dr. Ebermayer Ernőé'^ 

 Bajorországban 1869 — 82, Frankhauseré'' Bern- 

 ben szintén 1869 - 8í2-ig és dr. Wimmennaueré* 

 Németországban 1885 — 94-ig. 



Ugyanide sorolható az orosz kormánynak 

 egy rendelete, a melynél fogva a lelkész hiva- 



' Abhaudhmgen der k. patriot. Ökonom. Gesell- 

 schaft in Prag. 1828—46. 



'■' A megfigyelések in extenso nincsenek publikálva; 

 a Magy. Ornith. Központnak kérésére át lettek engedve 

 az eredeti jelentések lemásolás végett. 



^ Klimatologische Beob. im Kanton Bern 1869 — 82. 



'' Forstlich phœn. Beob. in Deutschland. Berlin 

 188.5—94. 



Balkan und in den übiúgen hier in Betracht 

 kommenden Gebieten aber findet sich niir ge- 

 legentlich hie und da eine Angabe, systematische 

 Beobachtungen wurden daselbst nicht ange- 

 stellt. 



Aus dieser kleinen geschichtlichen Zusam- 

 menstellung geht hervoi', dass aviphäuologische 

 Beobachtungen zuerst — und noch dazu am 

 eingehendsten — von den nordischen Völkern 

 angestellt wurden, also von denjenigen, die von 

 der Witteritng am meisten abhängig sind. Uralt 

 war das Verlangen des Menschen die Witterung 

 zu kennen, und weil er selbst nicht im Stande 

 war die Witterung zu prophezeien, so suchte 

 er nach Wetterpropheten aus der Thierwelt, 

 mit besonderer Vorliebe aber Zugvögel. Die 

 alten schwedischen und finnischen Beobach- 

 ter (J. Leche, C. Bjekkandee, S. Oedmann, Eck- 

 ström u. a.) geben eine Menge Eegeln welche 

 Feld- oder Gartenarbeiten zur Zeit der Ankunft 

 dieser oder jener Vogelart unternommen werden 

 können. Unter den neueren Schriftstellern se- 

 hen auch Brehm und G.Ktke noch Wetterprophe- 

 ten in den Vögeln. Charakteristisch für diese 

 Bestrebungen ist ein Punkt aus dem Arbeitspro- 

 gramme der Berner ökonomischen Gesellschaft, 

 nach welchem einzelne Anzeichen der Wande- 

 rung mit den landwirthscliaftlichen Arbeiten 

 in Verbindung zu bringen sind, so zwar, dass die 

 geeignetste Zeit für dieselben gerade durch die 

 Ankunft einzelner Vögel bezeichnet werde. Mit 

 derselben Intention liess auch die böhmische 

 ökonomische Gesellschaft ' Beobachtungen an- 

 stellen. 



Einen ähnliehen Zweck verfolgten auch die 

 Förster, obzwar diese mehr Phytophänologie be- 

 trieben. Zu den verdienstvollsten Leistungen 

 gehören die Versuche Dr. Ernst Ebeemayeb'r^ 

 in Bayern 1869 — 82, Frankhauser's •' in Bern, 

 ebenfalls 1869 — 82 und Dr. Wimmennauer's * 

 in Deutschland 1885-94. 



Hieran reiht sieh auch eine Verordnung der 

 russischen Regierung, laut welcher der Seelsor- 



' Abhandlungen der k. patriot. Ökonom. Gesellschaft 

 in Prag, 1828—46. 



- Beobachtungen in extenso sind nicht publiziert, 

 die Original-Aufzeichnungen wurden auf Ansuchen 

 der Ung. Ornith. Centrale ihr zum Kopieren über- 

 lassen. 



^ Klimatologische Beob. im Kanton Bern, 1869 — 82. 



* For.stlich phän. Beob. in Deutsehland. Berlin, 

 1885—94. 



